ŮS9 



wodiíího vvyzéwajícího, na pohybowúiií se wzduchu a na směru 

 jeho, na powaze sausedních krajin, na jsniěru hor, na příkrowu 

 roKstlinnéin. 



Wííhec můžeme říci, že deště pribyvvá od točen k rovvníku, 

 ačkoli tu mnoho neprawidelností, mnoho skokůw a odchylek na- 

 lézáme. Když množ.stwí ročního deště ohnáší w Petrohradě 17 

 palcůw , dospíwá pod rowníkem 100 palců. To sice nezá- 

 leží na množstvví deštivvých dní, nébrž násile příwalůw, neboť 

 od točen k rowníku ubýwá nuiožstwí dní deštivvých za celý rok, 

 za to ale pribyvvá vvelikost de.šťůvv. 



Co do času, w kterémž deště se wyskytují, dá se každá 

 polokaule rozděliti na troje pásmo: I3 na pásmo letních dešťůvv, 

 sahající od rovvnika až k lo^šííky sevverné a k 15" šířky jižní. 

 Sž~) W Africe následuje na to pásmo bezdešťné táhnaucí se od 

 15" š. sevv. až k 35" š. sevv. kdežto nikdá neprší. 3) Od 35" 

 š. s. až k 45" š. s. jest pasnm deště zimního , protože tu 

 toliko vv zimě vvydatně pršívvá, w létě ale vvelmi skrowně ane- 

 bo nic. 4) Od 45" až k točně sewerné prší pořád, t. deště (sněhy} 

 nemají určeného času, a jest to tedy pásmo ustawičného deště. 



VVšeliké tyto rozdíly znamenitě působí na rostliny. Wětší 

 množstvví wláhy dáwá ovvšem rostlinám bujnost, dávvá půwod 

 lesům a rostlinám tenkolistým, menší nuiožstwí zase působj 

 vvzrůst zakrnělý, a dávvá wznik rostlinám bezšťavvým , suchým 

 bezlistým, trnatým a chlupatým, anebo pukatým čili cibulatým a, 

 hlíznatým, ano i tučným. Rozdělení dešťůw w rozdílných roč- 

 ních dobách zase též znamenitě činí, W pásmě letních dešťůvv 

 wyskytují se u wětším množstvví rostliny stromovvité, w pásmě 

 ustavvičných deštůvv ale rostliny autlé, mechy něžné, ježto nenio- 

 hau dlauho bez wláhy býti, nemajíce do sebe té, wlastnosti, aby 

 weliké množstvví vvody vve swém těle nahromadily a z vvětších 

 hlaubek zemních pohlcovvaly. 



Množstvví deště záwisí také na wýšce, a vvůbec od dola 

 wzhůru až k jisté wýšce přibýwá. Z toho pochodí, že hornaté 

 krajiny vv stejných okolnostech mívvají wíce dešťů nežli nižší, a 

 tudy řezčejší a bujnější zrůst. Ostrovvy a pomoří mají w celku 

 wíce dešťůvv nežli krajiny od moře vvzdálenější, poněwadž prvvní 

 jsau nejbližší wodozboru wydynmjícího, takže mračna udělaná 

 opět se mohau wyprázdniti. Protož i ostrowy a pomoří rozezná- 

 wají se bujností svvých rostlin, jestli nejsau okolnosti, kteréž na- 

 opak činí. K těm náležejí obzvvláště wětrowé, ježto netoliko 

 mračna z jedné krajiny zahánějí, ale w druhé nahromaďují, z 

 nichž pak deště jíti mohau. Tau příčinaujest aubočí západní hor 

 Andeských w Americe meziobratníkovvé wyprahlé, wýchodní ale, 

 jsauc pořád zawlažowáno mraky z okeánu atlantského wzestu- 

 pujícími, jest okázalé nejbujnějším příkrowem rostlinným. 



00?= 



