340 



Pod 13" šířkj' jižné ale wšecko naapak, protože wétrowé 

 západní žeuau páry s okeanu jihootichého do Čili, a aubočí wý- 

 chodní andeských hor prahnau. Podobným spůfsobem mají se 

 Ghauty, pohoří w Indii wýchodní na 3000 — 4000' wj.soké. 



Nejwětží aučinek na rostliny ale má teplo, buď wzduchowé, 

 buďto wodní, buďto zemní. Snížení teploty pod O" R. ukončuje 

 wsecken žiwot rostlinný, wy wýšení na -f- 60 — 70" R. nejmnož- 

 sí zničuje , alespoň přerušuje. Takowé krajnosti , žiwot rostlin 

 obmezující, skutečně na zemi se naskytují, málokde ale pořád tr- 

 wají, a proto rostliny se nacházejí jednak az skoro k točnám 

 a až na nejwyšší wrcholy hor, jednak až k rowníku , pod nímž 

 slunečným aupekem líh wře, jakož na sněhu wěčném točnowéra 

 a horním a we wřídlech 40 — 80" R. horkých. Mezi těmi kraj- 

 nostmi jest ale weliká rozmanitost tepla, a teplo \v jednom směru 

 přibýwá, w druhém ale ubýwá. Hlawně jsau dwoje takowé 

 směry, jeden wodorowný od rowníku k točnám, druhý prosto- 

 padný od hladiny mořské wzhůru. W obojím tom směru tepla 

 ubýwá, jakož naopak přibýwá. Mluwíce tu o teple, wždycky 

 rozumíme teplo prostřední, odwětowané z auhrnku tepla w jisté 

 době, jednom roku, měsíci, dnu, zimě nebo létě pozorowaného, 

 Konečně sluší přibawiti, že to wšecko teplo pochodí od slunce, 

 protože wlastní teplo zemní není w nynější době takowé, aby 

 mohlo až na powrch zemní wyniknauti. 



Přírodní zeměpis rozděluje celý powrch zemní na osmero 

 nebo raději na patnáctero podnebí, jichž polowička na polokauli 

 sewernau a druhá na jižnau přichází. Meze jejich jsau jisté 

 mimorowníky čili zárowníky. 



1) Podnebí horké od 15"š. s. až k 15"š. j. tepl. prost. -\- 20— 33"R. 

 3) Podnebí dwoje 



obratníkovvá od 15 

 3} Podnebí dwoje 



přiobratníkowá od 33 

 4} Podnebí dwoje 



mírná teplejší od 34 - 



6) Podnebí dwoje 

 mírná chladnější od 45 

 63 Podnebí dwoje 



přítočníkowá od 58 - 



7) Podnebí dwoje 



točníkowá od 66 



8) Podnebí dwoje 



točnowá od 72 



Toto rozdělení má ale toliko wůbec swau auplnau platnost, 

 protože teplo nepřibýwá od točen k rowníku podlé mimorowníkůw, 

 protože přitom jsau rozdílné a znamenité odchylky. Příčina těch 



