odchylek lakládá se w tom , že powrch zemní není stejnorodý, 

 tu kapaly tu pewný, tu barwy té tam jiné, hauštky nestejné, že 

 tedy paprsky slunečné nepohleuje stejně aniž teplo nazpátek do 

 Avzduchu anebo prostor nebeských newyprskuje. Spojíce místa 

 n. p. na polokauli sewerné stejnau teplotu roční mající rovvnými 

 čarami, nabudeme čar čili kíiwek slejnotepiých (isotherme Kurven}. 



Každé podnebí obzwiáštními rostlinami se rozeznáwá a tudy 

 jimi se wyznačuje. 



1^ Podnebí horké čili roicníkowé přiosobuje si nejwětší 

 množstwí rodůw, pokolení, jednotníkůw, nejwětší rozmanitost 

 tvvarůw, skwělých barew a wůně. Pralesy ze kmenůw ohrom- 

 ných hustě porostlých kapradowitými, anasowitými, aronowitými 

 o vvstawačovvitými , propletené šlahaunami podražcovvitých , žu- 

 menůw, mučenek, kurur, obletek a perep. Následující řády jsau 

 muwlastní: palmy, bananowité, zázworowité, pandanowité, chle- 

 boiiowité , vvawiínow ité , ebenowité, lejnicowité , zederacho- 

 wité, mydelníkowité , maraarowité , luskáte rownokelné, cizo- 

 pasky nákořené. 



3) Podnebí obratníkowé podobá se předešlému. Palmy, 

 pandanowité, zázvvorowité a cewníkowité, láhewníkowité, mydel- 

 níkowité , zederachowité , porostlé^ kapradowitými , aronowitými 

 wstawačowitýmí, pepřowitými. Cernoústníkowité a hořcowité 

 w Nou ém Swětě. Tráwy a kapradowité wzezření stromowitého. 

 Na pomořích chleboně, lesy smokwoňowé w Starém Swětě. 

 3 Podnebí pnobratnikoicé. 



Na polokauli sewerné: a) w Starém Swětě jsau lírowé 

 (Pancratium^, dračinec (Dracaena}, banány, palmy, jako jest duma 

 obecná (Ilyphaene crinita} , prsták obecný (Phoenix dactylifera), 

 žuniara ewropská (Chamaerops humilis), smokwoň aeg:yptská(^Fl- 

 cus Sycomorus), obduže (Cordia), žumeny (^Cissus}, kapary, 

 zederach, kamelia, pryšcowité, řečík, waliny (^Bauhinia). b) W 

 Nowém Swětě: sabal bezbranný (Sabal Palmetto} , tráwy stro- 

 momité, kykatky (^Tillandsia) na borowicích, tisowcích, dubech, 

 "topolech, kašťách, dále woskowník karolinský (^Myrica carolini- 

 ana}, tomel virg-inský (Diospyros virginiana}, šacholany, liliowník, 

 sazaník; réwa březni (_Vi tis riparia), laubinec (Ampelopsis) a tru- 

 bacowité šlahaunaté. 



Na polokauli jižné: a) Na Nowém Hollandu; lesy sestáwa- 

 jící z blahowičníkůw, cykasowi ých, žlutokapů (Xanthorea), ze- 

 rawu klaubna(ého(^Thujaarticulata}. přisličníkůw (Casuarina), stří- 

 brncowitých, hodarowitých, luskiitých, a obzwláště kapinicowi- 

 (ých, na nichž jemelowité. Wstavvačowité zemní, sumalka jižná 

 (^Aníhistiria australis) a rdesiio jívvnaté (^Polygonům junceum) 

 co společné rostliny. 



b) Afrika jižná: blahowonowité, baňo, stříbrnec, rozdílné 



