342 



spolulozné, obzvvlášlě potéže (Gnaphaliuin} a smily (Elichrj'- 

 sum}, kosatcowité, sítinowité, lanowkovvité, cykasowité, dále 

 nohoplod (^J»odocarpus), tolitowité a posedj' točiwé, kosmatce 

 (^Meisembryanthemuni}, cizopasky kořenowc. 



c) La-l»Ja(a : kře kožolKslé; spolulozné s<roinowltc, kladiw- 

 ník (Castrum), křivvopuky (CoUetia), čilka (Fuchsiae) , niyrto- 

 wité, luskáte, opletené řídněnů (Mutisia"), trubacowitymi a loazo- 

 wilýnii; píeninoho oehnietůw a nopálowitýeh, lilijowltých a travv 

 strouiowitych. 



,4^ Podnebí mírné teplejší. 



INa polokauli sewerní : stromy wždy zelené přerozinanité, 

 réwa wlnná, tiubačowité a růže bodlinaté. Dub, habr, buk, ka- 

 štan, wodoklen, wawi ín, jasan, jawor, ořechovvec, niyrta, diezo- 

 wec (^Gledifschia}, dále brusnice, tušalaj bobkolistý, planika obecná 

 a hladká (Arbutus Unedo, Andrachne). Kře a byliny trnaté a 

 kolqaté, pěknokwěté. Přestuprucowité, spolulozné hlawně z po- 

 kolení hwězdníkůw a celíkůw , ožankowité , cistowité , kauk')lo- 

 wité. Luka řídnau. 



Na polokauli jižné: a) na Nowérn Seelandu : pometala jižná 

 ([Cordyline australis}, lenowník obecný Q*horniiuni tenax}, jawory 

 kyselé; kapradowité stromy a kře; wstawačowité přižiwné, opa- 

 duňowité, myrtowlté, kapinicowíté. b} Na Vandiemensku a No- 

 wérn Ilollandu: stříbrncowité, postrmincowité, balmínowité. c) 

 W Cíli a Bonarii : buk, wawřinka (Laurelia~), čtvveran (Persea), 

 opaduři (Weinmannia}. kožařka (^Coriaria), myrta, kopiha (Lapa- 

 g^eria) pak tráwy křowité a stromovvilé. 



5) Podnebí mírné chladnější. 



Na polokauli sewerné. a} W Ewropě: bukovviny, bory, 

 B lišejníky, jemelau, jediným ochmetem a břečtanem; líska, tuša- 

 laj obecný, kalina obecná, luka zelená obšírná; vvřesowiště ze 

 wřesu obecného ; rašeliny s jalowcem, bahnitkan polejolistau (An- 

 dromeda polifolia), rojowníkem obecným (Ledům palustre^, dále 

 weliké množstwí okolicnatých a řeřichowitých. 



yf) W Asii: juchowník (Anabasis), slanice (Salsola}, mer- 

 lík (Chenopodium]), limonka, pelun, hořec, nadmutice tatarská Cun- 

 cubalus tataricus), lekořice. 



c} W Americ? západní: rostliny ewropské, bory, olšiny, 

 badil (Sisyrinchium), božskokwět (Dodecatheon} , wšehoj straš- 

 ný (Panax horridum} maliník wonný a okázaly (Rubus odorus, 

 speclabilis), řeřáb, hloh. 



d) W Americe wýchodní (Labradoru^ zrůst přitočníkowý. 

 b") Podnebí přífoóníkowé. 



To táhne se po Skandinawii, Sibirii, Kamčatce, Americe se- 

 werné, Islandu, ostrowech farských. Borowice, jedle, limby, 

 modříny, břízy a wrby přewládají; buk toliko na jižném kraji 



