343 



Náraimic lunožstvví pukléřky i.slandské (Celiaiia islandica), tenko- 

 Kubky wliikaté, šedé (^Trichostonum lapuginosum, canescens). Luka 

 ze psinecku (Agrostis), lipiiice (Poa^ a směllice (Aira). Dále 

 odolen, Jestiábník naehowý CHieraciiim aurantiacum}, náprstník 

 nachowý (Uig-italis puipuiea), čistec, ďubanka (^Swertia), baza- 

 nowec (Lysimachia), sedrnáček (Trientalls), vvřes obecný , baňo 

 popelawé (Eiica cinerea), buhvatka, meiuzalka, sleziník (Chry- 

 Kospleniuiu), diiístal, trezalka, střemcha, růže, jetel. 



Na jižné polokauli w Novvéni Shettlandu jest zrůst jako 

 w podnebí točnowém. 



73 Podnebí toéníkoicé. 



To \ve Svvětě Starém a Nowém wšude stejné kromě ne- 

 patrných odchylek. Tu meze stroniůw a rostlin pícních a po- 

 trawních. Klikonoška (^Gyrophora), dnlohláwka sobí (^Cladonia 

 rangri ferina), bloník (Polytrichum) , metlice prohýbaná a trsnatá 

 (Aira flexuosa, caespitosa), pšeničko (^Milium), borowice obecná, 

 jedle, bříza nízká a žláznatá (Betula nana , glandulosa}, olše 

 obecná, osika, wrba, smutečka (Diapensia), diín zelinný (Cornus 

 Kuecica), bahulka (^Lolseleura), babnitka, brusnice, maliuík mo- 

 roška (Rubus Chaníaemosus), řeřáb obecný tu nládnau. 



8) Podnebí fočnowé. 



To táhne se po Spicberku, Grónsku, pomoří baffinském, 

 ostrowech Melvillských, Sibirii sewerní, Nowé Země. Stro- 

 niůw a klů tu jíž není. Rostliny drobné, trsnaté, nejwýš píďo- 

 wé , kořena plažiwého , kwětu welikého. Chudoba vveliká na 

 pokolení, rody a jednotníky; rodovvé znamenitě zpromíchané. 

 Pokolení jsau tato: bokofaus (Pleuropogon), suchopeř (^Eriopho- 

 ruiii), sítina, \vrba, wšiwec (Pedicularis} , babnitka, hruštička 

 (Pyrola}, lomikáinen , Ižíčník , řeřicha (^Cardamine}, plaskutka 

 {Platypetaluiii), blahoděr (^Entrenia}, mák, pryskyřník , mochna, 

 žářička (^Dryas). Z jcdnoděložných toliko tráwy, málokteré sí- 

 ťinowité a šáchorowité, skoro žádné bezplátečné a srostloplátečné. 



Přijímají, že stáwá 100,000 rodůw rostlinných, 

 jichž tajnosnubných sklípkatých a cewnatých 1-2,000 rodů 



jewnosnubných „ „ „ ,. 88,000 „ 



Těch jewnosnubných jest jcdnoděložných 16,000 „ 

 ,, „ „ „ dwauděložných 72,000. „ 



Protož tajnosnubné mají se k jewnosnubným jako 1 : 7 y^ 

 jcdnoděložné k dwauděložným jako 1 : 4Y„. 



Pokud rozdělení tajnosnubných známo, jest jisto, že přibý- 

 wají od rowníku k točnám jakož i s rowin na hory, a že tedy 

 jewnosnubné ubýwají. Podlé Roberta Tirowna obnáší množstwí 

 tajnořsiiubiiých na rowinách podnebí horkého 7,5 jewnosnubných, 

 na horách ale Y-. Podlé téhož spisowatele mají se jewnosnubné 

 k tajnosnubným w podnebí mírném jako 3: 1, w studeném ale 



