344 



I 



jak 1:1. Tyto poměry ale pioměňiijí se vv rozdílných krajinách pod- 

 nebí podlé půdy, lepla, obzvvláště podlé vvy šky. Též poměry vvšech 

 lajnosnubných nejsau stejné, jelikož kapradowité činí obzvviáště 

 wýjimku, jelikož blízko obratníkůw w nejwětší hojnosti a rozma- 

 nitosti rodůw se wyskytují, a odtud k točnám ubýwají. Z 1300 

 rodůw po tu dobu známých roste 1100 mezi obratníkoma, ^h 

 200 toliko vv podnebí mírném a studeném. 1^1 



Jewnosnubné zrowna naopak se mají, pomnožujíce se od 

 točen k rowníku, netoliko co do množstwí jednotníkůw , nébrž i 

 co do množstwí rodůw a pokolení. Jednoděložné ale zase jako 

 tajnosnubné od rowníka k točnám pribýwají, dwauděložné ale 

 naopak ubýwají. Jednoděložné mají se k dwauděložným w pod- 

 nebí horkém jako 1 : 6 , w mírném jako 1 : 4, w^ studeném 

 jako 1: 3. 



Množstwí rodůw rostlin dřewnatých (stromůw a křů} pří- 

 býwá od točen k rowníku. Když w studeném podnebí jich 

 Vioo wšech rodůw jewnosnubných , jest jich w mírném Yg^, w 

 horkém ale Y^. Zeliny nebo byliny w podnebí mírném jsau w 

 horkém nahrazeny křowitými anebo stromowitými, do stejného řádu 

 anobrž i pokolení náležejícími. 



Z rostlin luskatých w^ našem podnebí máme málokterý keř, 

 tím méně strom, w podnebí horkém ale přemnoho jich křowitých 

 a stromowitých ; taktéž se mají slézowité , a z tajnosnubných 

 kapradowité stromy. Naopak se mají zeliny a byliny, jichž w 

 poměru nejwíce w podnebí mírném, odkud ubýwají k rowníku a 

 točnám. We Francii jest jich Yg wšech jewnosnubic, w Loparsku 

 Vao> w Guianě Yi7- 



Takowýmž spůsobein se mají jiné řády w ohledu na celé 

 množstwo rostlin, ježto některé pribýwají od točen k rowníku 

 jiné naopak, a jiné konečné z mírnýcli podnebí k rowníku a to( 

 nám ubýwají. K prwním náleží čtwero řádůw: 



w podnebí horkém, mírném, studeném 

 mařenowité 1 : 14(1 : 35 w Americe) 1 : 60 1:80 



luskáte 1:10 _-_- 1:18 1:35 



pryšcowité 1 : 33 - - _ . l : 80 1 : 500 



slézowité 1 : 35 - - - - 1 : 300 chybí. 



Které k točnám pribýwají , jsau následující troje řády 

 dnoděložných: 



w podnebí horkém, mírném, 

 sítinowité 1 : 400 - - - - 1 : 90 

 šáchorowité 1 : 33 (1 : 50 w Americe) 1 : 30 

 iráwy 1:14 - - - - 1:23 



K třetím , jicliž w podnebí mírném uejw íce a odtud obak 

 se umenšují, náležejí troje řády: 



studeném. 

 1 :35 

 1:9 

 1:10. 



odtud 



