345 



w podnebí horkém, mírncin. studeném, 



reřichovvité 1:800 (na horách) - 1 : 18 (1 : 60w AnierO 1 : 24 

 okolitnaté 1:500 ----1:40---- 1:60 



spoluložné 1 : 18(1 :lSáw Americe) 1 :8 (1 : 6 vv Americe) 1 : 13 

 Z toho též widiio, že rostliny nestejně jsau rozděleny vv 

 stejných podnebích Swěta Starého a Novvého, a že w tom ohledu 

 obzvvláště do očí bije skrowné množstwí řeíichowltych vy Ame- 

 rice, jelikož Starý Svvět vv témž podnebí má jích třikrát vvíce. 

 Též i ožankowitých vv Americe sevverní mírné ku podivvu jest 

 málo. Jsau ještě jiné řády , jejichž nejvvětší množstwí rodůw 

 roste vv podnebí horkém, w mírném přemálo, vv studeném nic; 

 takovvé jsau tolitovvité, wavvřínovvité, řecíkovvité, pomarancovvité. 

 Jiné docela náležejí horkému podnebí, a nnVné končiny a to toliko 

 teplejší mají nejwýš jediný rod dosazující celý řád; takovvé jsau 

 palmy, pepřovvité, bananovvité, cevvníkovvité, zázvvorovvité, nopá- 

 lowité, perepovvité, mydelníkowité aj. Toť jsau řády, jimiž pod- 

 nebí od jiných se rozeznávvají. 



Ani jediný řád rostlinný , dělající množstvvím a vvelikostí 

 jednotníkůvv massu rostlinstwa vv horkém podnebí, nevvyniká a 

 neposkytuje krajinám zwláštního rázu a vvzezření, neboť kromě 

 nopálovvitých a vvstavvacovvitých a některých jiných nemeškají 

 společně ; rozmanitost rostlin jest hlawní ráz rostlinstwa 

 horkopodnebowého. W mírném podnebí na sevverní polokauli 

 jsau tráwy a březovvité, vv chladnějším , prawé vvlasti rostlin 

 společných, také jehličnaté dělají přewládající řády, protože 

 skládají nepostředečný příkrow půdy a takořka jediné lesy, vv 

 nichž ostatní rostliny mizejí. Kromě těch jsau nejhojnější vvře- 

 sovvilé vv našich krajinách, a ty se stříbrncowitými, šruchovvitými, 

 kosatcovvitými skládají massu jihoafrické kwěíeny, co vv Austrálii 

 ke stříbrncowitým přidružují se ještě myrtovvité a postrmincowité. 

 W krajinách přítočnovvých a točnowých tráwy, tuřicowité a 

 březovvité dělají nejvvětší díl kwěteny. 



W podnebí studeném a mírném stromy a kře, vvyjmauli se 

 nejmnožší jehličnaté, pro nestejné rozdělení tepla vv ročních do- 

 bách pozbývvají lislůw vv jeseni coročně, a nabývvají jich opět 

 vv následujícím jaře; čím vvíce ale k rowníku se blížíme, tím vvíce 

 zvvětšuje se množstwí wždy zelených rostlin ; to již poznávvá se 

 vv podnebí mírném teplejším, a ještě vvíce we příobratníkowém, 

 až pak mezi obratníkoma jsau stromy a kře, jejichž listy déle je- 

 dnoho roku trwají. Podlé tohu sprawuje se i welikost listůvv a 

 kwětůvv; čím blíže k rowníku, tím wíce zvvětšují se listy a roz- 

 šiřují, nabývvají hezkosti a lesku, tím vvíce se zvvětšují kwětowé, 

 tím barwy jsau ohniwější. A wšak i ztepilost stromuw na stej- 

 ném rozdělení tepla po wšcch dobách ročních záwisá; protož 

 mezi obratníkoma jsau stromy, ježto dospíwají wýšky 150, 



