346 



180 anobrž i 200 střewícůw. W'^ našem podnebí máme také 

 síromj^ wýškau okázalé; (ak borowice wziostá do wýšky 80 

 až i 90 střewícůw, a smrk, wvznačný strom sewrných lesůw, 

 rowcň jest wýškau palmám a blahowíčníkůui. . 



Míuwili jsme dosawád o rozdílech, spůsobených rozdílnou 

 sířkau zeměpisnau; nyní přikročíme k aučinkiim délky zeměpisné 

 na rozdělení rostlin. W podnebí studeném a točnovvém rostlin-' 

 stwo na rozdílných poledníkách okazuje skrowné rozdíly. Množ- 

 stwo druhůw, jakož i wýznacné twary jsau skoro stejné w No- 

 wém Swětě, Loparsku, Sibirii a na Kamčatce. Jinak jest 

 w podnebí mirnosewerném , kdežto rozdíl zeměpisné délky dost 

 znamenitým wplywem působí, jak jsme se o tom již nahoře zmínili. 

 Podlé toho řeřichow ité, okolicnaté a ožankowité, pak ještě kau- 

 kolowité jsau w západním dílu Starého Swěta mnohem hojnější 

 nežli we wýchodním dílu Novvého Swěta; neboť 



w Evvropě, w Americe sewerné 



řeřichowitých - Yjg _ - - V^g, wšcch jewnosnubných. 

 ožankowitých - %^ _ _ - y^^, „ „ « ' w 



kaukolowitých Vg,^ _ _ - í/j.^. „ „ „ „ 



Rostlin z welikého řádu spoluložných jest w Nowém Swělé 

 trochu wíce nežli we Starém, což hlawně pochodí hojností hwězd- 

 níkůw a celíkůw (^Aster, Solida^o), ježto asi Vg wšech spolulož- 

 ných dělají, co zatím čakankowité a pcháčowité jenom po řídku 

 se tam nalézají. Zwonkowité jsau we Starém Swětě hojnější, 

 chyianowité zase w Nowém, kdežto i kyhankowité jsau četnější, 

 místo nichž Starý Swět má wřesowité, kteréž w Nowém docela 

 scházejí. Sosnowité a březowité w Americe mají wíce ro- 

 důw nežli w Evvropě, tam jich 137 rodůw, jejichž kmen přewy- 

 suje 30'; tu ale jich toliko 45 rodůw. Amerika sewerná má 

 repraesentantj'' mnohých meziobratníkowých rodůw, ježto scházejí 

 nebo welmi po řídku jsau w Ewropě a Africe sewerné ; wůbec 

 kwětena w jižném dílu sewerné Ameriky má spíše ráz přío))rat- 

 níkowý. Krajinj^ ale wnitřní Starého Swěta w mírném podnebí 

 liší se mnohem méně od Ewropj^ , nežli w Anierice. Sibiřská 

 kwětena jenom některými pokoleními podobá se ku kwěteně ame- 

 rické a wyznačuje se hojnorodostí pokolení kozincowého (Astra- 

 galusj, pelunowého (Artemisia) , welikýjn množstwím rostlin sla- 

 tinných, obzwláště merlíkowitých a rdesnowitých. Na wýchodu 

 Starého Swěta liší se kwětena žaponská od ewropské , jako 

 seweroamerická, a nabýwá poněkud wzezření příobratníkowého. 



Ještě wětší rozdíly podlé délky okazuje kwětena podnebí 

 horkého. Srownáwajíce krajiny meziobratníkowé americké s asi- 

 atskými , nalezneme w prwních wíce zwláštností. Nopálowité 

 wýhradně náležejí Nowému Swětu; nej wětší množstwí rodůw 



