347 



pepřowitych, černoúís(iiíko\vi(\ ch, ťé/. i lilkowitych okazuje se 

 w Americe, za <o jest méně marenowitých, spoluložnych a pa- 

 lem. Krajiny meziobratníkowé asiatské mají vvícc zázworowi- 

 tých , luskatých, lípovvitých , dyňowilych a ožankowitých , nežli 

 americké. Krajiny njczi obratníkoma w Africe podobají se co 

 do kwéleny spise asiatské a americké; tu scházejí docela ame- 

 rické iády nopálow itýcli , pepiovvitých, palem , mučenkowiíých, 

 iiejvvýše jsau tu skrovvné reprasentanty ; za to jsau tu luskáte 

 hojnější nežli w Americe a Asii ; mno/stwí mařenowilých podobá 

 se americkému. Ty krajiny africké wyznačují se obzwláště bao- 

 babem, jehož kmen dospíwá průměru 80' dlauhého. Ostro- 

 wy Jihomořské meziobratníkowé mají kwětenu wýchodoindické 

 podobnau. 



W podnebí jihomírném okazuje kwětena pewnin nejwétši 

 rozmanitost. W Africe jižné scházejí postrnnncovvité (^Epacrl- 

 deae^, přesličníkowité (^Casuarineae), slaupatkowité (^Stylideae), 

 vvausatěnowité a j. Prwní dwoje řády přispíwají k wyznacení 

 kwěteny australské, ku kterým ještě přichází hojnorodé pokolení 

 blahovvíčníka, kajaputníka, balmína, jichž přemálo repraesentantůw 

 \v Africe. Totéž také platí o kapinicech z luskatých , jejichž 

 listůvv zbýwá toliko řapík listowitě rozšířený. Za to má Afrika 

 jižná wřesowité, jakož i docela zwláštní pokolení smradutek 

 (^Stapelia), aloesůw, tučnic a j. \v. tučnolistých, jichž \v Austrálii 

 dokonce není. Totéž platí wíce méně o kosatcovvitých CV2.O? 

 kakostowilých CVas)' ® wřesowitých Vog}^ o sťawelowitj^ch 

 V/:uy)-> šruchovvitých CV343' jejichž posledních pokolení kosmatce 

 (^Mesembryanthemum^, též i smradutky a ílustice dělají nejwětší 

 díl rostlin dužnatých, na něž Afrika jižní tak bohatá , Austrálie 

 ale chudá. Spoluložné dělají \v Africe Yr,, w Austrálii Yjo wšech 

 je\vno:;nubných. Nicméně obě pewniny jewí jakausi srownalost : 

 tak w Austrálii jakož i w Africe jižné panuje řád stříbrncowi- 

 tých, lilijowitých, lanowkowitých, wítodowitých a blahovvonowi- 

 tých skoro w stejném poměru. Kwětěna na wýchodu Ameriky 

 jižné podobá se wíce ewropejské nežli jihoafrické a australské; 

 na západu ale jest dost zwláštní; kwětena nowoseelandská zase 

 podobá se australské, jihoafrické a jihoamerické. 



Krajiny meziobratníkowé na polokauli jižné a sewerné ne- 

 jewí co do rostlin patrného rozdílu. Mezi kwětenau mírného 

 podnebí na polokauli sewerné a jižné naskytuje se znamenitá 

 různice, ježto newztahuje se na massu rostlin, nébrž na rozma- 

 nitost jejich, takže jižná Afrika a Austrálie záobratníkowá jsau 

 krajiny nejwětší rozmanitost rodůw mající. \V Africe jižné na 

 prostranstwí sotwa tak welikém , na němž w Evvropě sewerné 

 roste wřes obecný anebo w končinách Středomořských baňo stro- 

 movvité (Erica arborea), roste 880 ban; a w australských lesích 



