348 



bují 100 rodůw myrtowitých a 300 stííbrncowitých , co lesy 

 ewropejské toliko skrownýni innožstvvíin rodů stromowých se honosí. 



Nejznamenitější rozdíly twarůw rostlinných w obojím pod- 

 nebí mírném jsau tyto: stříbrncowité a postrmineowité polokaule 

 jižné docela scházejí na naší. SruchoAvité a kosatcowité we 

 kwěteně jihoafrické tak hozné mají na naší polokauli íídke re- 

 praesentanty ; taktéž se mají myrtowité w Austrálii tak hojné, 

 jakož i kakostowité, šťawelowité, lýkowcowité a wítodowité, 

 blahowonowité a lanowkowité. Naopak sosnowité a březowité, 

 řeřichowité, okoličnaté , pryskyíníkowité na polokauli sewerné 

 mají přewahu neodzownau , takže rody z těch řádůw na polo- 

 kauli jižné se nalézající toliko za repraesentanty powažowati se 

 niohau, což také, ačkoli w menším stupni, pamatovvati o růžowi- 

 tých , kaukolowitých a ožankowilých. Podřadí kapinicowitých, 

 w Austrálii tak hojnorodé, má w podnebí mírnosevverném toliko 

 repraesentanty, a kapinice bezlisté w posledním docela scházejí. 

 Cakankowité a pchácowité, podřadí spoluložných , na sewerné 

 polokauli tak bohaté, jsau přechudé na jižné. Ta ale zase bo- 

 hatší jest na rostlinj' dřewnaté nežli ona; řádj', u nás obsahující 

 toliko byliny nebo zeliny, mají tam hojnost díew natych ; tatáž, 

 obzwláště Afrika jižné, honosí se wětším množstwím tučných 

 rostlin, a jiné rostliny rozeznáwají se listím auzkým, suchým a 

 ostrým; řídčejší nežli u nás jsau rostliny samy od sebe rostaucí 

 s owocem dužnaťým šťáwnatým jedomýuí , protože tam scházejí 

 jablkowité a slíwowité. Obě polokaule liší se ještě tím, že re- 

 praesenlantowé obratníkowé kwěteny na jižné polokauli wíce se 

 blíží k točně, nežli na sewerné. Tu cizopasky wstawačowité 

 málokteré překračují obratník a sahají nejwýs k 30** š. s. , tam 

 ale w Austrálii sahají až k 34" ě. j., na IXowéra Seelandu až 

 ku 45", a stromowité kapradí widíme ještě na V^andiemeasku a 

 Nowém Séelandu pod 46" š. j. 



Nicméně můžeme poznati , že obě podnebí mírná sauhlašují 

 wíce nežli kterákoli. Rády obratníkowé, jako palmy, zázworo- 

 wilé, bananowité, pepřowité a j. mají za obratníkoma toliko re- 

 pi-aesentanty. Rády na sewerné polokauli hojné, w podnebí horkém 

 scházející, opět třebas slaběji wyskytují se w podnebí mírnojižném; 

 tak se mají okoličnaté, řeřichowité, růžowité a pryskyřníkowité. 

 Jiné, jako spoluložné, lilijowité, kaukolowité, kakostowité ubý- 

 wají w obojí polokauli proti obratníkům; u jiných zase řádůw, 

 majících podřadí obratin'kowé a záobratníkowé , přewládají po- 

 slední w obojím mírném podnebí, jako jsau šwerepcowité a chun- 

 delkowité ze traw, a snad i tuřicowité ze šachorowitých. 8au- 

 hlasnost ta jest tím okázalejší, srownámeli společná pokolení, a 

 snad i z ohledu rodůw jest sauhlasenstwí mírných podnebí wětší 

 nežli jednoho jich s horkým. 



I 



