niíO 



místo sosiiowitých zábludowifé ([Escaloniaceae') , rozpylec gra- 

 natský CWintera granateiisis), bahnitky (Aiuhoineda) a ďubaiiky 

 (^Swertia). Na wysočiné mexické kromě borůw, daubraw a le- 

 sůw yukowých cykasowilé, kykatky (^Tillandsia") a nopálo- 

 wité, se stevvkau (Stevia), písečniceini, pryskyřiiíky a kozirici. 



7) Wýálm kru horních, od wýšky 11,400' a/, k 13,300', 

 teploty T^C. Tu rostau toliko krovvé, stromůw není widéti ; pě- 

 nišníkowé (Rhododendron) , kozince, befarie , nopály , dmutoret 

 (^Calceolaria). 



8) Wýska bylin horních, od wýšky 1 3,300' až k 15,200', 

 teploty 3 — 4" C Na Kordilerách sewerních spoiuložné, kej- 

 klenka (Mimulus) dmutoret, podslunečník, škrkawičiiík. Na Kor- 

 dilerách jižních ; lišejníky, tráwy, jitrocel, hořec, befarie, wrbice. 

 Na horách žawských: odolen hoícowité, wiolka, pryskyřník, 

 mochna. 



Z toho ze wšeho pochodí, že 

 wýška palem a bananůw jest rowna podnebí rowníkowému, 

 „ stromůw kapradowých 



a smokwoní - - - j? ;j jj obratníkowému, 



„ myrtowitých a wawří- 



nowitých - - - - „ „ „ pííobratníkowému, 

 „ stromůw listnatých 



wždy zelených - - n » n »nírnému teplejšímu. 



stromůw autlolistých „ „ ,, „ chladnějšímu, 

 ,, „ šetinatých „ „ „ přítočníkowému, 



„ křů horních - - - „ ,j „ točníkovvému, 



„ bylin horních - - ,, v ii toěnowému. 



Dále z toho wyniká, že každá krajina šířky Avyšší má o 

 jedno podnebí méně. Protož krajinám obratníkowým chybuje pod- 

 nebí palem, ačkoli za ní wšecky ostatní se nalézají ; krajinám 

 příobratníkowým podnebí palem, bananůw, jakož i podnebí stro- 

 můw kapradowitých a smokwoní. Krajiny nuVné chladnější ne- 

 mají před sebau čtwera podnebí, za sebau ale ještě troje. Tako- 

 wétéž srownání widíme jdauce z rowin na horj^ Hory podro- 

 wníkowé, jestli toliko jsau náležité wýšky , jsau w tom ohledu 

 nejdokonalejší, přiosobujíce si weškery wýšky rostlinné ; krajiny 

 obratníkowé nmjí již o jednu wýšku menč, t. palem a bananůw; 

 krajiny příobratníkowé již o dwě méně, nad sebau ale wšecky 

 ostatní, krajiny mírné chladnější liší se čtwerých nižších wýšek, 

 nad sebau ale mají ještě troje, a t. d. 



Pak z toho wyniká, že w podnebí horkém rostliny tím wíce 

 swého rázu pozbywají a jiného přijímají, čím wýše na hory při- 

 cházíme. Na Kordilerách w Americe jižné mizejí řády rowníkovvé, 

 palmy a banány, cewníkowité, cykasowité, a j.; we wýšce 1100 

 sáhůw jewí se toliko náměstníky palem, protože prawé nepřinále- 



