3í5l 



zejí té wÝšce. Rádv, majíce mezi obiatníkonia nejwětší hojnost 

 pokolení a rodůvv, ubywají vvzhůru, jako jsau slézovvité, luskáte, 

 pryšcovvité, kopnvvowité, mareuowité a j. ; za to řády mírnopod- 

 nebowe. jicbž na rowináeh obratníkovvýeh docela alespoň sýkoro 

 není, jako okolicriaté, íeíichovvilé, brezowité, sosnowité, wícvso- 

 wité, pryskyíníkowhé a j. se vvyskytují; konečně řády kionié 

 obiatníkůw nejvvětší nmožstwí mající, přiby wají s wýškau, jako 

 jsau spoluložné, ozankowité, kaukolowité. Tyto proměny ještě 

 rozhodněji vvynikají vv pokoleních : z 35á7 pokolení, do nichž rost- 

 liny na aubocí Andeského pohoří we wyšce 6600' i vvýše nále- 

 žejí, jest 18U anebo wíce nežli polowina, která také w mírném 

 podnebí se nalézá. 



Dále z toho wyplýwá, že množstwí řádůw, pokolení, 

 rodůw a jednolníkůw, jejich bujnost a welikost od rowníka k toč- 

 nám ubýwá, přijmemli, že wšade jest potřebná wláha. 



Konečně z toho pochodí, že rozdělení každého rodu rostlinného 

 po wětším anebo menším dílu zemního powrchu, jakož i poměr 

 k jiným rodům nezakládá se na povvaze rostlinné, než spíše na 

 auhrnku příčin přirozených wíce méně proměnných, a wšak že 

 bytnost nelze odwětowati z poměrůw pauze podnebowých. Tak 

 nemůže se wyswětliti, proč období našich horních rostlin nalézají 

 se na Hymalayi, a proč ne na Andách; proč dmutorety, stří- 

 brncowité, slaupatkowilé a j. w. toliko na polokauli jižné, wa- 

 Avřínovvité a nopálowité jenom w Americe, wřesowité w Africe 

 obzvvláště anebo wýhradně se nalézají; proč černoústníkowité 

 nepřekračují 30" šířky sewerné, a proč Brasilia, ostatní mezio- 

 bratníkovvá Amerika a Indie tak málo společných rodůw ob- 

 živvují, ačkoli jsau obdobné, ačkoli podnebí jakož i místa stejná. 

 Ostrowy, čím wzdálenější jsau od pewné země, tím rozdíl- 

 nější mají kwětenu. Okolnost ta jako i předešlá snad dowolují 

 sauditi, že každý rod rostlinný půwodně powstal na jednom místě, 

 a že odtuď jako ze středu na wšecky strany se rozšiřoAval, 

 pokud tomu podnebí a austrojnost dowolowaly. Na tom zakládá 

 se rozdělení weškera pokrowu rostlinného na říše, jichž Schouw 

 přijal dwacatero patero. 



1) Říie mevhúw a lomikamenuw čili seweoalpská , ob- 

 sahuje krnjíny sewerotočnowé od wěčného ledu až k mezi stro- 

 mowé, též krajiny hořejší na Alpách w Ewropě a sewerné Asii 

 od čáry sněhowé až k mezi stromowé. Teplota w prwních pro- 

 střední — 15° h-i^I^v w druhých — 5" j-8"R. 



Twary přewládající a wýznačné; pryskyřník, huseník 

 (^Arabis) , hladowka (Draba^ , písečnice (Arenaria) , žářička 

 (Dryas), lomikamen (^Saxifra;2:a), pěnišňík (Rhododendron) , ba- 

 hulka, hořec, wšiwec, kychňák (Coptis), kaloděr (Eutrema), 



