305 



23) Říše smrdutek n kosmafcúw sestáwá z Afriky jižné 

 od obratníka kozorožce až na pomoií dobropředhořské čili až 

 k 30" šířky jižní. 



Kvvětena hojná na rozmanité tvvary, a wšak nebujná ani 

 ■welikych lesů ani rostlin pnulých nemající, za to přemnoho tučných. 



Rády wýznačné: wítodowité, sťawelovvité, kakostowité, 

 blahowonovvité, brunkovvité (Bruniaceae) , wždyživvovvité, wře- 

 sowité, stříbrncowité, kosatcovvité, lanowcowiťé. 



VV písčinách pomořskych přewládají: smrdutky (Stapelia}, 

 kosatcovvité, kosmatce (^Mesembryanthenmm) , lanowec (Restio), 

 blahovvoň (Diosma) , na wrchách: stříbrncowité, baňo (Erica), 

 tučnice (Crassula), lesy ze stříbrnce stříbrného (Prótea arg^entea), 

 na vvysočinách wyprahivch (karrách) kapinice dobropředhorská, 

 žirafí, zabraňující, 7>elenovvětwá (Acacia capensis, GiraíFae, de- 

 tinens, viridiramls), pryšec mauricky, haužewný (Euphorbia niau- 

 ritiana, tenax), lipnicě kolcatá (Poa spinosa) a j. w. 



Rostliny sázené : obilí , zeliny a owoce evvropejské ; kromě 

 nich ; cirok kaferský, powijnice jedlá (batata), banán obecný, ta- 

 niarynd, kujawník obecný, pampel. 



24) Říše bla/iow/Č7uhúw a posfrmhicůw rozkládá se po 

 Austrálii čili Novvém llollandu za obratníkem a pak po Vandie- 

 mensku. Teplota prostřední -{- 9*^ až I 18"R. 



Kvvětena to nejbohatší a nejob/vvláštnější, ačkoli nebujná. 



Rády a pokolení wýznačné : sklopauch (Ilibbertia}, bokopel 

 (Pleurandra^ , děromúďkowité (Tremandreae) , slizoplodowité 

 (Pittosporcaej , blahowonovvité (Diosnieae), pasera (Bossiaea), 

 ploch olusk (IMatylobium), kapanice bezlisté, balmín (Leptosper- 

 mum), kajaputník (Melaleuca), blahovvíčník (Eucalyptus), slau- 

 patkowité (Stylideae), morálovvité (Goodenoviae), saunehtáko- 

 wité (Slackhouseae) , postrmincovvité (Kpacrideae) , rozděvvitka 

 (Mitrasacme), štítule (Log^ania), pometačka (VVestring^ia), koloku- 

 bowité (Myoporinae), stříbrncowitých mnoho, pobočka (Pimelea), 

 přesličníkowité , naperák (Pterostylis) a mnoho wstawačowi- 

 tých, žlutokap (Xanthorrhaea), suchosta (Xerotes). 



Stromy a kře přewládající : tři čtwrliny lesůvv sestáwají 

 z rozmanitých blahowíčníkůvv (asi 100 rodůw); dále stříbrnco- 

 wité, postrmincovvité, blahowonovvité, přesličníkowité, kapinice 

 bezlisté, blahočet (Araucaria Cuninghanni) , nohoplod kolčíkatý 

 (Podocarpus spinulosus), listowětew (Phyllocladus). 



Rostliny sázené: obilí a owoce evvropejské. 



25) fíiée nowoseetandská sestáwá ze dwau ostrowůw té- 

 hož jníéiia. Podnebí iin'rné. 



Twary obratníkowé skoro zmizely. Pokolení ewropejská. 

 l^řiblížení se ku kwěteně nowohollandské pro pobočku (Pime- 

 lea). wausatec (Myoporum), postnninec (Epacris), drásalu (Sty- 



