366 



phelia^, chudolupt (Gassinia), kapaputník (Melaleuca) , k jihoa- 

 frické pro lanowec (Uestio) , protěž (Giiaphalium) , suchokwět 

 (Xeranthernum]), čtyrboč (Tetragonia), kosmatec (Mesembrianthe- 

 num), šťawel (Oxalis), k řm antarktické pro inechaulek (Mnia- 

 rum), čilko (P^uchsia), udičatku (Acaena), rozpylec (Drimys), ka- 

 pradovvité, lenowník (Phorniium) , pilaur (Pcnnantia), podhol 

 CKnigthia) , poiniz (Shavia), pačněl (Griselinia) , raural (iMeli- 

 cope) , dvvojroh (Dicera) , kosokvvět (Plag-ianthus) , mnohočerák 

 (Melicytus), kornauteň dřenistaii (Cyathea meduUaris) , pásatku 

 widlatau (Gleichenia lurcata), postrminec jalowcowý (Epacris ju- 

 niperina]), laloč hroznatý (Weinmannia racemosa). 



Rostliny sázené: užowník jedlý, swlačec ryzokořenný, 

 lenowník, banis papírodajný, w nejnowějších časech obilí ewro- 

 pejské, zemčata. 



Ačkoli wzezření krajin hlawně pochodí rostlinami planými 

 čili diwokými, wždycky rostliny sazené pohled krajin proměňují. 

 O tom ale řeč může býti w končinách zalidněných. Protož po- 

 jednáme w krátkosti o rozšíření rostlin sázených čili potravvníeh. 



Rostliny potrawní chowají se pro zrno, owoce, kořeny 

 anebo pro nat^. K prwním náleží obilí, jako pšenice, špalda, žito 

 čili réž, ječmen, owes, dále rýže, bér rozdílný, proso, kukuřice, 

 cirok, některé kalužnice (Eleusine), jedna lipnice, též i kwinoa. 

 K rostlinám bambolatým náležejí zemčata, aron^, taká, jám, ba- 

 tata, arakača, manihot, maranta a j. w. Ke stromům owocním 

 náleží chleboň , banán, pandan, rozdílné palmy, oííwa, kaštan 

 a j. w. Pšenice, špalda, žito čili réž, ječmen a owes jsau obilí, 

 jež obzwláště ewropejskými nazýwati se mohau , protože w na- 

 šem zemědílu jsau hlawní potrawau, ačkoliw i we wšech jinýd^i 

 zemědílech nyní se sejí. ^^|| 



Pšenice w^šeho našeho obilí nejwíce tepla ke swému zdaru 

 potřebuje. Musí alespoň prostřední teploiu 14" w létě míti. Tato te- 

 plota čili ta čára stejnoletní nalézá se w Ewropě nejdříwe we Skotsku 

 pod 58" š. s., na západním pomoří w Skandinawii pod 64" š. s., w 

 prostředním Šwedsku pod (>2", w západním a wnitřním Rusku pod 

 6074, dolů až k 59", u wnitř Ameriky alespoň pod 58", na wýchod- 

 ním pomoří tepruwa pod 50" š. s. Pšenice nejlépe se daří od meze 

 podnebí příobratníkowých po podnebí mírném teplejším a chladněj- 

 ším. Proti rowníku ale wšude se může síti, kdežto prostřední te- 

 plota nejchladnějších tří měsícůw obnáší 20 anebo 21". Na horách 

 šwýcárských až k 560 sáhům nad hladinau mořskau se daří, na 

 horách írancauzských až k 900 sáhůw. W nowém Swětě na 

 wysočině mexické začíná pšenice se síti we wýšce 500 nebo 

 560 sáhůw a sáhá do wýšky 1500 sáhůw; na Kordiicrách 

 kwilenských začíná u 1000 sáhůw a přestáwá u 1500 sahůw; 



