369 



čili sťávvel hlíznatý (^Oxalis tuberosa) na Kordilerách jihoame- 

 rických a mexických až do wýškj' 1 500 s. wzestupující, a oře- 

 šinec krásný (_\elumbium speciosum), ježto w Číně a na Zaponu, 

 w Asii obratníkowé, též i w Africe wýchodní pro kořen jedomý 

 hojně sázejí. 



Ze stromůw, pro owoce co wšeobecná potrawa národní sá- 

 zených, zasluhuje chleboň (Artocarpus^ nejprwněj.ší owšem místo. 

 Roste toliko w podnebí horkém a to na Archipelag^u asiatském 

 a obzwláště na Mnohoostrovví, kdežto hojnost potrawy poskytuje, 

 takže o něm Cook ííci mohl, zasadilli někdo \ve swém žiwobytí 

 toliko deset chleboní, zadost učinil swým povvinnostem , a jak 

 náleží, staral se o svvé potomstwo. 



Plody pandanu nejwonnějšího (Pandanus odoratissimus} na 

 některých ostrowech meziobratníkowých vvelikého Okeánu ro- 

 staucího též slauží potrawau. 



Banánu čili pisan^^u rozdílné rody a jejich odrodky k tomu- 

 témuž konci se opatrují w celém horkém podnebí, a kromě něho 

 až ku 30 nebo 34" š., tedy \ve stranách, w nichž teplota pro- 

 střední letní jest SG** a zimní 14". Owoce sladké jejich, bananky, 

 dáwají 133krát wíce potrawy nežli naše pšenice. 



Palem jsau dwojerody, jež rozdílným národům mezi obrat- 

 níkoma poskytují skoro jedině potravvu. Nejprwnější jest kokosník 

 obecný (Cocos nucifera} , jenž skoro po celém horkém podnebí 

 jest rozšířen, obzwláště ale po Starém Swětě, jmenowitě po Indii 

 wýchodní a ostrowech přináležejících, též i po Mnohoostrowí. 

 Kokosník milujíc pomoří pořídku wniká do wnitřka krajin a sotwa 

 přichází nad wýšku 65 s. nad moře, protože teplota k jeho 

 zdaru newyhnutedlně potřebná nejméně 28" obnášeti musí. 



Druhý rod palmowý jest prsták čili datlownik obecný 

 (^Phoenix dactylifera), jehož owocem Ct'íi*^emi) žiwí se pronáro- 

 dovvé obýwající pustiny seweroafrické a arabské. Prsták nejlépe 

 se daří we Starém Swětě mezi 29 a 35" š. Na západu dělají 

 Ostrowy kanárské jednu mezi, na wýchodě ale delta induská 

 druhau. Cárá, ku které až datle zrají, řezá jižné kraje portu- 

 galské, okolí Walencie, jižný díl Sicílie, Sýrii, Mesopotamii mezi 

 34 a 35" š., jižnau Persii a Beludžiístan pod 29" až k 30" š., 

 a břehy induské pod 32" až ku 33" š. 



Kromě těch dwau ještě jiné palmy rodí owoce jedomé, 

 mezi nimiž obzwláště pašáchol prohýbaný (Mauritia flexuosa^ 

 zasluhuje zmínky, který co společná rostlina na rowinách we- 

 likého dílu Ameriky jižné, w powětu orinockém celému kmenu 

 národnímu poskytuje jedinau potrawu. Když nízké krajiny po- 

 orinocké za čas deštiwý jsau zatopeny, přebýwají Guaruáni, 

 diwochowé nepřemnožení, jako opice na těch palmách, z jejichž 



24 



