373 



skvrn vv Americe sewerné a po Indii, jakož i po polokauli jižné. 

 Tyto vvynoiilé osírovvy byly místa, která rostlinami zponcnáhla 

 začala se pokrvwati. Rostliny w onom čase rostewsí wymizely 

 z přírody; málokteré jsau podobny nynějším. Jsau to hlawně 

 kapradowité, mičowkowité, šupkostromy (Lepidodendrum) , peče- 

 towky (Siffillaria), rákosowky (Calamite.s), šrámauly (^Stigmaria) 

 a sosnovvité, ku kterým také některé píesHčkowité, cykasovvité 

 a jednoděložnice přicházejí. Rozmanitost rodůw ale nezdá se, 

 že byla vveliká a má se snad k nynější jako 1 : 300. Jiné ob- 

 zvvláštnosti tehdejší kwěteny jsau ty, že w chladných krajinách 

 bujely rostliny (kapradí stromowité}, které nyní toliko w hor- 

 kých končinách se nalézají, a že tyto rostliny po wšech dílech 

 tehdejšího powrchu zemního stejně bylj^ rozlosowány. 



Bujelať tehdejší kvvětena na těch ostrowech po předlauhý 

 čas, jak to poznávváme po náramném . množstwí látky rostlinné, 

 ježto nynější sloje černouhelné skládá, kteréž později slojem pís- 

 kowcowým třebas 3000 střewícůw mocným byly přikryty. To 

 bujení, to vvyhynutí a přikrytí pískovvcem několikrát se opako- 

 Avalo, protože sloje černouhelné sestávvají z několika wrstew 

 uhelných a pískowcovvých se střídajících. 



Ostrowy kolem dokola mořem ovvlažowané měly jezera 

 nebo bahna, w nichž rostliny bujely, a k nimž moře bud ne- 

 mohlo se dostati, buď alespoň časem je zatápělo, takže nepřítom- 

 nost mořských zplodin we slojech uhelných snadným spůsobem 

 dá se wyswětliti, jakož i okolnost, že přímořské pak mořem do- 

 cela mohly zatopeny , a mořskými zplodinami přikryty býti, 

 což ale bez wyzdwižení půdy a jejího proboření dozajista státi 

 se nemohlo. Též prawdě neodporuje, že látky rostlinné řeka- 

 mi byly do moře zaplavvowány, že tam se osazowaly na útwary 

 mořem udělané , a jimi přikryty byly , jak widíme na vvápně 

 uhelném, kteréž toho času w moři se ssázelo. 



Zeměslowcowé ještě se hádají, co wlastně černouhlí jest, 

 z čeho powstalo. Někteří se domnívvají, že není nic jiného nežli 

 rašelina tisíciletým působením hmot podzemních proměněná; jinízasc 

 chtějí tomu, že černouhlí powstalo ze kmenůw, wětwí a listí 

 rostlin na těch místech rostaucích a časem a působením hmot w 

 uhlí slitých. ^Tejwíce ale podobá se praudě, že uhlí kamenné ne- 

 poslředečně půwod má z prsti, která ze ztrauchnivvělých a zhni- 

 lých rostlin se udělala. Wšeliké rostliny we slojech černo- 

 uhelných se nalézající, jsau takowé, které málo mají dřewa, které 

 tedy snadně porušení berau. Dejme tomu, že rostliny, jak někteří 

 snažili se wypočítati, zůstawují po sobě Y„- prsti, hned nám 

 napadne, že to byla weliká a náramná bujnost, že ta bujnost 

 po mnoho wěkůw trwala, aby se udělaly sloje uhelné na 60 

 sáhůw niocné. Wezmauce řezkost zrůstu vv krajinách mezi- 



