374 



I 



obratníkowých za míru, můžeme wypočííati, že ku zplození 

 wrstwy kamenouheliié na 9 palcůw mocné potřeba jednoho wěku, 

 a že tedy ku zplození wrstwy dwacetlsáhowé potřeba 16,000 

 let, ku zplození wrstwy sedesátisáhowé ale 48,000 let! 



Utwaru kamenouhehiého mladší jest žernow čili pískowec 

 cerwený, mezi útwarem kamenouhelným a liasowým umístěný. 

 Wšecek powstal zwětráním a rozsypáním se útwarůw hlacených , 

 anobri i žudcowých. Sestáwá ale z několika členůw. |^|í 



Clen nejzpodnější čili oderwatec (^Rothlieg^endes^ obsahuje 

 málo zbytkíiw rostlinných w uhlí proměněných tím wíce zkj- 

 zowalělých, které welmí shodují se s černouhelnými , protože 

 náležejí ku kapradowitým, rákosowkám a cykasowitým, ku kte- 

 rým ale ještě přicházejí pykasty (^Psaronia}. Clen následující 

 slowe wápenec mědnatý ^Zechstein) nepatrné mocnosti a jest 

 wyznačen rostlinami přemnohými a znamenitými chaluhowitými 

 a některými sosnowitými. Mnohem bohatší jest třetí člen čili plita 

 ([Bunter Sandstein), a wyznačuje se sosnowitými welmi znamenité 

 austrojnosti, jako jsau dwojčák, přikowráp, wyhlodanec (Voltzia, 

 Ileiding-era, Strobilites^, též obsahuje cykasowité a kapradowité, 

 anobrž i některé přesličkovvité a jednoděložnice. Wápenec la- 

 sturnatý (^Muschelkalk} na plítě ležící dosawád okázal skrowné 

 památky kapradowitých a cykasowitých. Nejhořejší člen toho 

 lítwaru čili šrob (^Keuper^ obsahuje otisky rostlin a slabé 

 wrstwy kamenného uhle. Rostliny z kapradowitých a sosno- 

 witých (podobných nynějším tisowcům a tužnáin (Taxodium, 

 Cunnig-hamia), mnohotwaré cykasowité, jakož i holemé přcslič- 

 kowité od předešlých rozdílné obrubowaly jezera welikým množ^ 

 stwem zrutných zeměplazůw obýwaná, kteří pochowáni byli dl 

 útwaru jikercowého , když moře k těmto jezerům bylo se proí 

 dralo. Když šrob se dělal , země pewné znamenitě již při- 

 bylo jest. W jezerách pořád trauch ztrauchniwělých rostlin se na4 

 hromaďowal , jenž nyní dobýwá se co černouhel jílowý, {^Leti 

 tenkohle^. Do jezer a moře zaplowány byly kmeny tehdejšícl 

 sosnowitých. 



Když moře útwar čerweného pískowce zatopilo, začal jiiij 

 útwar se dělati t. liasowý a jikercowý (^Lias, Ooli(h). Lias jest 

 nejstarší člen toho útwaru a wyznačuje se přehojnými ostatky 

 plazůw zrutných a austrojnosti znamenitých. Zbytky rostlinné 

 pochodí od jednoho rodu kejákowého (^Zamia^ a někter3'ch so- 

 snowitých. Kusy dřewa, často u wápenec hlinatý proměněného 

 nejsau neobyčejné, Jsau to památky, že na blízku byla pewná 

 země a mělčiny. 



Jikerec na tré rozdělený, na spodní , prostřední a hoření, 

 též w sobě má památky rostlin kapradowitých, cykasowitých, 



