375 



sosnowitých a některé jiné ; též \v něm jsau wrstwy černouhelné 

 la — 18 palcůw mocné z trauchu zahynulých rostlin powstalé. 



Konečné s útu aru toho vvody stekly a wšecku hlinu zapla- 

 wily, takže země nabyla nowého pohledu. Nyní ale opět wodau 

 byla zatopena, w níž dělal se nowý útwar, jenž pod.sepowým 

 (^Weald^E^ruppe) slauti může, jehož mocnost jest weliká (^800 

 — 1000 střevvícůw), rozšířenost ale skrowná. Přijímají, že 

 útwar ten pochodí ze sladkých wod. Rostliny, jejichž zbytkovvé 

 w něm se nalézají, náležejí do pokolení, ježto nynějším cykaso- 

 witýmjsau nejpodobnější; též jsau vv něm sosnovvilé k blahoětii 

 (Araucaria} podobné, jakož i mnohoěíselné kapradowité. Rost- 

 liny ty na místě, kde rostly, zkameněly. Kmeny 1 — 6 střewícůw 

 vvysoké nmjí kořeny, jež zemicí jsau obklíčeny, a stojí tak daleko 

 od sebe, jak nynější stromy w lesech. Mezi nimi leží jiné kmeny 

 a jsau zasypány buď černau zemicí, buď obklíčeny křidlicí wápe- 

 natokřemenatau , která tu zemici přikrývvá. Wšecko dokazuje, 

 že ten útwar pokojně se dělal, že dříwe bylo moře, w němž žily 

 koraly a lastury útvvaru jikercovvého , že pak moře steklo, a 

 země pokryla se zemicí, na níž cykasowité a sosnowité bujely, 

 potom že ta plasa zatopena byla jezerem , z něhož se ssázely 

 Avrstwy podsepovvé, na to že opět krajina ta byla osušena, na 

 níž nowé cykasowité a les ze sosnowitých wzrostly; že později 

 opět wodau sladkau zatopena byla a konečně že zaplawena byla 

 mořem, z něhož křída půwod wzala. 



Utwar křídowý na jikercowém položený a tudy mladší, jest 

 asi 1400 střewíců mocen a welmi rozšířen, a podlé toho jest 

 widno, že za čas jeho ssázení se bylo málo sauše. Křída pochodí 

 z moře, jak zwěrokamy dokazují. Pro tu příčinu nacházíme 

 vv tom útwaru skrowné zbytky zemních rostlin , mezi nimiž ale 

 wždycky přewládají sosnowité a cykasowité, wždycky ale wíce 

 nmřských, jako jsau chaluhowité. 



Když členy toho útwaru, t. nasuta s opokau a křídau wlast- 

 ně se udělaly, znamenitá proměna nastala, protože pewné země 

 mnoho se udělalo, takže nyní rostlinstwo mohlo se rozšiřowati. 

 Anobrž i rostlinstwo welikau proměnu přetrpělo. Dosawad wi- 

 děli jsme samé tajnosnubné cewnaté, jako jsau kapradowité, mi- 

 čowkowité, plawuňowité , též přesličkowité, a z dwojděložných 

 nejnižší řády, jako jsau sosnowité a cykasowité; dwojdělož- 

 nic ale widěli jsme toliko nepatrné počátky. W periodách, o 

 nichž nyní mluwiti budeme, nepřestáwají sice kapradowité, cy- 

 kasowité a sosnowité; protože ale jednoděložné anobrž i dwoj- 

 děložné z nejrozdílnějších řádůw u wětším množstwí we slojech 

 na útwar křídowý položených se wyskytují, jsau w poměru 

 skrownější. 



Země nyní dostala jiný twar, jiué obywatele t. jiné rostliny, 



