376 



^ 



jiné zwěry. Obojích powahy byly poměrné. Zwěrowé ohromní 

 býložrawí, jakowé nyní toliko w krajinách meziobratníkowých 

 wstřetáwáme, nacházeli w tehdejším podobném rostlinstwu do- 

 statecnau potrawu. Palmy, pandany, ohromné orobince, stromy 

 dvvojděložné ze řádůw meziobratníkovvých bujely na rowinách a 

 wýšinách ; ani jediná z těch rostlin nenachází se w nynější přírodě 

 žívvc. Na jiných místech moře ječelo, a oderwiny skal do swého 

 lochanu ssázelo, anebo se rozléwalo, a swými ssedlinami a zplo- 

 dinami půdu popínalo. Tak to bylo w prwní době powelikém pře- 

 wratu, ježto ůtwarera křídowým jest naznačena, a kterauž nazý- 

 wají eocenskau. 



W druhé době, miocenskau nazwané, powaha rostlin a 

 zwěrůw se proměnila, protože zbytkowé jejich nejewí powahy 

 meziobratníkovvých nébrž příobratníkowých. Zbytky rostlinné 

 pochodí od rozdílných sosnowitých, kupresowitých, tisowitých, 

 březowitých (břízy, olše}, jilmowitých, wrbovvitých (^topolůw}, 

 kaštanůw, ořešakowitých , smokvvoní , wawřínowitých , jaworo- 

 wltých, ohromných traw a snad 1 luskatých. Bujnost rostliu- 

 stwa byla tenkrát welmí weliká, protože od něho povvodíme 

 sloje dřewkowé. Dřewek (bituminoses Holz) okazuje auplně au- 

 strojnost dřewa, z něhož počátek wzal. Podlé wšeho zdá se, že 

 kromě sosnowitých málo které rostliny společně pohromadě rostly, 

 čímž jako rostlinami samýnn powaha kwěteny tehdejší přírowní- 

 kowá se dokazuje. Ilnědouhel pochodí jako černouhel od trauchu 

 ztrauchniwělých rostlin, která wodami byla odnesena do pro- 

 hlubin. Hnědouhel jakož i dřewek byly pak přikryty ssedlinami 

 z oderw-in. 



Na těch ale leží wrstwy, které obsahují zbytky rostlin a 

 zwěrůw docela rozdílných , welikau proměnu celé přírody pro- 

 zrazujících. Doba, w níž tyto wrstwy se ssázely, slowe pliO'- 

 censká. We starším a mladším dílu toho útwaru nalézá se pře- 

 málo zbytkůw rostlinných, které ale dokazují, že příroda w na- 

 šich šířkách přijímala powahu podnebí mírného, a že tedy w oné 

 době stáwal se přechod do nynějšího pořádku wěcí. Tenkrát laké 

 rozdíl podnebí horkého, mírného a studeného powstal, jehož před 

 tím nebylo, protože po celé zemi byla rozšířena teplota stejná, a 

 k tomu ještě takowá, kteráž roweň byla meziobratníkowé ny- 

 nějších časůw. Teplotu takowau potřebují kapradowité stromy, 

 palmy, wawřínowité , smokwoňowité a j. Takowau teplotu po- 

 třebují i zwěrowé, jako jsau slonowé, nosorožcowé a j., již po- 

 řád po celý rok musejí míti hojnost píce, kteréž ale rostliny 

 nemohau poskytowati leda w podnebí horkém při dostatečné 

 wláze. Zpytatelowé pokaušeli se o wyswětlení příčin toho 

 proměnění; ani jediná ale z těch domcnek nepostačuje. 



A wšak ani kwětena té periody neměla stálosti; přišeltč 



