378 



štíme, wždycky stejní žiwokowé w stejných okolnostech na jewo 

 přicházejí. Ani není zkušením dokázáno , /eby rostlina jedna 

 nebo weškero rostlinstwo za čas našeho dějepisu byla se docela 

 proměnila a dokonce jiného twaru byla přijala. A podlé toho 

 můžeme posuzowati domněnku některých učených, že wšeliké 

 rostliny pochodí od několika málo rodůw, které půwodně prý 

 rostly na nejwyšších horách, s nichž pak zponenáhla po nižších 

 krajinách se rozšiřowaly. Wšecky dokazatedlné proměny rostlin- 

 stwa wztahují se na proměnění kwěten w jednotliwých krajinách 

 hned wíce hned méně patrném. Ty proměny ale zakládají se na 

 podnebí, na půdě, wětrech, tečení wod a potopách, na aučinku 

 sopek, zemětřesení, boření se skal, na zwířatech a hlawně na 

 člowěku. 



Podnebí může zlepšeti čili zmírněti a naopak zhoršeti. 

 W prwním případku mohau w krajině rostliny na jewo přijíti, 

 nebo se sázeti, které dříwe tam nerostly nebo nechtěly se dařiti. 

 Wysekání lesůw, wysušení bahen, spuštění jezer znamenitě k 

 umírnění krajin prospíwá a tudy i ke zdaru rostlin, kteréžto dříwe 

 nemohly snášeti tuhosti powětří. Nejznamenitější příklady, jak 

 podnebí zhoršeti může, poskytuje Island a Grónsko. Na prwním 

 ostrowě nyní nemůže se již síti žito a ostatní obilí, břízy již ne- 

 rostauce u wýšku stromůw krsají we kře nízké. Grónsko bylo 

 od wěku dewátého až do dwanáctého obývváno, bylo slawné lu- 

 kami, honbau a rybařením; nyní ale krajina ta zaklopena jest ná- 

 ramným množstvvím ledu, takže ani korábem nelze přistáti. Na 

 Vťýchodním břehu hullském u Holdernessu w Ang-ličanech nalezli 

 iiedáwno w rašelině mnoho zasypaných kmenůvv tisowých, bře- 

 zowých, olšowých, jedlowých, lískowých a dubowých, které bez 

 pochyby tam rostly; nyní ale nacházejí se tam toliko duby, buky 

 a wřes. Na Irsku prý borowice zponenáhla wyhynuje. Na 

 nejstarších pomnících eg-yptských widíme troje rody leknínowi- 

 tých wyobrazeny, z nichž nyní toliko dwoje w té straně rostau; 

 třetí ale nepochybně zmizel ze žiwé přírody, protože po tu dobu 

 nikdež nebyl nalezen. Též rostlinj'^ od zběhlých rostliníkůw w 

 některých krajinách nalezené a zaznamenané nyní nelze najíti. 

 To pozorowání ale platí o plasách dříwe pustých , pak ale 

 wzděláwaných. 



Půda pořád u menší nebo MČtší míře se proměňuje a podlé 

 toho i rostliny. Rostliny na půdu dříwe neaurodnau se usazující 

 jsau samy známé, jinde na mnoze rostaucí. Na nahých strminách, 

 zdech, střechách nejdříwe se okazují lišejníky strupowité, které 

 zponenáhla se rozmnožiwše wymírají a jakož i prach zawátý 

 poskytují dost prsti, aby wětší lišejníky a mechy mohly se usa- 

 diti; když tyto ztrauchniwěly , jest hojíiost prsti, aby rostliny 

 wyššího řádu, jako jsau drobné kapradí a trávvy, nalezly bezpeč- 



