380 



a řeky ustawičné přinášejí semena a plody, anobrž i puky a 

 bamboly s hořejších krajin do dolejších , a třebas tu nenaleznau 

 přízniwých okolností k rozmno/>owání se samostatnému, jsau po- 

 řád dosazowány připlawowáníin čerstwých semen a d. Tak 

 horská kwětena usazuje se w údolích a wniká i do wětších ře- 

 čišť. Mnohem patrnější aučinky ale wydávvá praudění moře 

 prawidelné od jednoho zemědílu ke druhému. Nahoře jsme polo- 

 žili , jak zádory korálowé popínají se příkrowem rostlinným, 

 jak moře připlawuje semena a plody rostlin skrowných, a jak 

 potom podobným spůsobem přihnané plody pandánowé a kokos- 

 níkovvé se ujímají a wzrostají. Týmž spůsobem mnohé rostliny 

 po břehách atlantských w Africe a Americe se rozšířily. Tak i 

 welikým praudem (Golfslrom} přicházejí semena n. p. potuty 

 pomořské ([Entada Pursaetha) a bonduka obecného (Guilandina 

 Bonduc^ ze západní Indie až na pomoří ang^lické, kdežto ale wyklí- 

 ciwše nepřízniwými okolnostmi hynau. Takowým též spůsobem 

 wlnohlavvka sedmihranná (Eriocaulon septangulare) z Ameriky se- 

 werné přišla na ostrow Sky. 



Powodně, soptění sopek, sesutí se skal a kopcůw, probo- 

 ření se země zemětřesením nebo podmíláním, wyzdwižení se půdy 

 působením sopek wydávvají aucinky pomíjitelné, a nicméně mnoho 

 přispíwají k rozšíření jakož i k zahubení rostlin. 



Čím zwířata prospíwají k rozšiíovvání rostlin, wyložili jsme 

 jednajíce o roztrušovvání semen. Jelikož zwířatům n. p. hmyzu 

 rostliny jsau wykázány za jedinau potrawu, stáwá se, že příliš- 

 ným hmyza rozmnožením rostliny w některé krajině zmizejí, 

 což ale nemá stálosti, protože opět se wyskytnau, jak mile hmyz 

 zahyne. O rozšíření rostlin starají se ptáci, kteří, plody nezaži- 

 wše dokonale, od sebe je wydáwají málo proměněné, takže kiíěiti 

 mohau. Ssawcowé, obzwláště ale ptáci stěhující se, přenášejí 

 semena z krajiny jedné do druhé. 



Mnohem znamenitější jsau proměny, které ělowěk spůsobil, 

 a to buď naschwál buď náhodau. Člowěk nevvyhnutedlně ku swé 

 wýžiwč potřebuje jistých rostlin, které s sebau bére nucen jsa 

 zůstawiti swau wlast. Tak n. p. ewropejské obilí, owoce, ku- 

 chyňské rostliny přeneseny byly do wšech ostatních swěta dí- 

 lůw, kdežto Ewropané sedliště zarazili. Nyní w Americe se- 

 werné a jižné, Africe, na Nowém Hollandu a Seelandu naše 

 rostliny užitečné bujejí , kdežto buď dle šířky buď dle wýšky 

 mají přiměřené okolnosti, kdežto prostřední teplo celoroční zimní 

 a letní jest podobno našinskému. Chtějíce cizí rostliny přesaditi, 

 powinni jsme na ty okolnosti ohled míti, obzwláště když ^e tu 

 jedná o rostlinách dřewnatých (stromech a křech) a o bylinách, 

 které nesmějí wydány býti mnohem tužším mrazům, nežli we 

 wlasli swé snášely. Jinak se mají w tom ohledu zeliny čili letní 



