381 



rostliny, které mohau dařiti se w podnebích mnolicin krutějších, 

 jestli toliko léto dosti horké, aby mohly kwésii a zráti. Protož 

 jarní obilí daíí se \v krajinách saiiajících daleko k seweru anebo 

 do weliké wýšky na horách , kdežto ani obilí ozimé ani owocný 

 strom wydržeti nemůže. 



A vvšak ani Ewropa není kolébka obilí, ani kuchyňských 

 rostlin, ani mnohý ch stromůw owocných, jako n. p. wišní, švvestek, 

 kdaulí, meruněk, broskwí, oi^echu wlaského, réwy winné; zdá se, 

 že wšecky pochodí z Asie prostřední, odkud národowé nyní w 

 Ewropé přebývvající jsau se přistěhovvali. Ewropa dostala za 

 swé obilí, owoce a zeliny z Ameriky dwě znamenité rostliny, 

 t. zemcata a kukuřici. 



Mnoholetým sázením, působením rozdílného podnebí, přiči- 

 něním se clowěka, rostliny užitečné rozmanitým spůsobem od 

 svvého pratwaru se odchýlily a w rozdílné odrodky proměíiily. 

 Tu potřeba se zmíniti o nesčíslných odrodcích jablkowých , hru- 

 ikovvých, šwestkowých, jaře a ozimu žitného a pšeničného a t. d. 

 Ten nucený odrodkůvv stavv ale trwá dotud, pokud človvěk o to 

 pečuje, aby okolnosti se neproměnily; samy sobě zůstaweny 

 brzo swlekují se sebe cizí powahy a wyskytují se we swém 

 pratwaru. 



Na tom proměnění jednotliwých rodůvv rostlinných člowěk 

 nepřestáwá. Co jeho pokolení tak náramně přibýwá, co wšamo 

 se rozšiřuje do končin nejwzdálenějších a nejzážších, co potřeba 

 potraw pro národy tak mnohočíslné se zwětšuje, co státowé na 

 roluictvví jsau založeny, i pohled příkrowu rostlinného se zjinačil. 

 Človvěk vvymýtiw a wyklučiw lesy zděláwá nyní na jejich místě 

 role, luka, zahrady a štěpnice, takže málokde jsau plasy we 

 swém panenském nedotknutém stawu. Kdežto ale člowěk pře- 

 stal násilnau rukau krotiti přírodu, odstěhowaw se nebo zahynuw 

 zbauřenými žiwly, wšecka památka jeho pilnosti, snažnosti a 

 přičinliwosti mizí, a příroda zbawena násilí nawracuje se ku 

 předešlému stawu. Lesy a křowiny wynikají a dusí rostliny ru- 

 kau lidskau pěstowané. 



Jsau rostliny, užitečné a neužitečné, anobrž i škodliwc, 

 které jako mnohá zwířata wšude člowěka následují a s ním po 

 zemi se rozšiřují. Protož stěhowání se náro<lůw, wálečná tažem', 

 kupčení jsau příležitosti, jimiž rostliny do nejwzdálenějších krajin 

 přicházejí náhodau. Sem náleží hlawně durman obecný (panenská 

 okurka), kterýž Cikáni přinesli z Indie wýchodní, takže nyní po 

 celé Ewropě jest rozšířen. Tak turan kanadský (Erigeron 

 canadense) přišel z Ameriky sewerné a po celé Ewropě co nepří- 

 jemná buřeři se rozšířil. Tak bytel košťaty (Kochia scoparia} 

 p^ochodící z Asie nyní we wýchodní Ewropě až do Krajiny a 

 Cech se prodrala. Ruským wojskem welblaudník bezbranný 



