aa5 



lťojl)okau , tobolku ťrojchlopnau , trojpauzdrau a konečně semena 

 zpleštilá, náležejí do téhož pokolení, ////.// (Lilium) nazwaného. 



Množstwí rodůw do jednoho pokolení náležejících jest 

 welmi rozdílné. Co některá pokolení n. p. baňo (Erica), (uíice 

 (^Carex) na sta rodůw obsahují, mají jiná málo jich, n. p. maďal 

 (Aesculus}, šeřík (Syring-a^, líska (Corylu.s), a j., jiná toliko je- 

 diný , n. p. kono|)ě (_Canabis), šmel (Butomus^ a j. w. Když 

 pokolení nuioho rodůw obsahuje, může se podlé jistých znamen 

 na několikero dílůw rozděliti^ které slauti mohau rodstwa (sub- 

 genus). Tak lilije má dwoje rodstwa, z nichž prvvní. Ulije vvlastně, 

 má lupeny okwětowé nepodwinuté, druhé, ziafo/iláwky (Marla- 

 gon) ale podwinuté. 



Wíce méně pokolení jistými známkami se shodujících a tudy 

 sobě se podobajících skládají řád. Lilije se swými druhy sho- 

 duje se s tulipánem (Tulipa), řebčíkem (Fritlllaria) , česnekem 

 (Allium), snědkem (^Orni(hog-alum). kiiwafcem (Gag-ea), skylau 

 (^Scilla), kandíkem (Erylhronium), bazatutau Qlyacinthus^ , ca- 

 rewkem (Endymion), blehyjačem (^Muscari), chocholaticí ^Euco- 

 mis}, kopíčkem (Asphodelus) , deniwkau (llemerocalis}, aloesem 

 (]Aloe), yukau (^Yucca} a j., protože wšecky mají okwěíí pod- 

 plodní, korunowKé, prosté, t, s waječníkem nesrostlé, 6-ďílné 

 nebo 6-lupenné, tyčinek (i, podplodních aneb okwětních, nitky 

 prosté, prašníky u vvnitř pukající, waječník 3-pauzdrý : pauzdra 

 o wajéčkách miiožitých w kautě wnitřii/m dwauíadých , čnělku 

 jedtiu nebo žádnau, blizny til nebo jednu, 3-hranau; tobolku 3- 

 pauzdrau, sečmo 3-ehlopnau: chlopní u prostřed přehrádkatých ; 

 semena bílečnatá; kel zawřený, wálcowitý, rowný nebo nakři- 

 weiiý, s koncem kořínkowým k pupu směřujícím. Protože lilije 

 naduwedená znamená má nejwýrazněji, dostal celý řád po ní 

 jméno lUijowitých, jehož pokolení jakož i druhowé jměním sobě 

 jsau podobny. Tak i rostliny s pryskyřníkení, mákem, řeřichau, 

 ožankau, pryšcem příbuzné dělají obzwláštní řády, jež po nich 

 pojmenowány jsau. 



Mezi řády jest rozdíl, že některé jsau wýrazné, a jako 

 hlawní, a jiné jsau jako wedlejší, přechodovvé, mezotní, i. j. 

 přechod k jiným řádům wýrazným dělající a tedy mezi nimi u 

 prostřed stojící. Tak jsau n. p. řeřichowité beze wší pochybnosti 

 řádem hlawním, jež řádem mákowitých přecházejí w lekníno- 

 wité, řadem kaparowitých ale w perepowité. Rád okoličnatých 

 (Umbelliferae} přechází řádem prodarowitych (Araliaceae) do 

 vádu mařenowitých. S trawami, skládajícími řád wýrazný , po 

 jmění jsau příbuzné šáchorowité , kwětenslwim ale podobají 

 se sílinowitým, kteréž po jmění ku trawám se přibližují, plodem 

 ale k lilijowitým, jež opět dělají řád hlawní čili wýrazný. 

 Palmy dělají takowýtýž řád, kterému po jmění jednak podobají se 



25 



