300 



Bet-vitbý, ne^-ulahj, edcntatus, zahnlos ungeziihnt; naopak fsuhalý. 



Beziebrý, neiebralý , ccostatus, ungerippt ^ rippenlos ; naopak žebratý, ře- 

 bruty. 



Be^iilij, ueiilnalý, enervis, neivenlos; naopak žilnalý. 



Bilečnattf , bifluitý, albuniinosus, ein-eisskaltig ; bílkem opatřený, n. p. se- 

 meno obiiiie, skočcowé, okoličnatýcli. 



Bilkoicina rostlinná. Jas PJlanzeneitveissstof; 33. 



Bitek, albumen, Eiiveiss; 138, 165. 



Bily, albus, iveiss. 



Bisorotcilý, byssaccus, byssoideus , hyssusartig; sestilwající ze >v]áken te- 

 ničkych plisňovvým podobných na půdě wíce méně ztuha ležicich; n. 

 p. stéika některých hub a lišejnikůu'. 



Blabuné, ampulla, die Blase; měchýřík kulowatý neb ellipsowitý, wětrem 

 anebo kapaninau naphiěný na lodyze některých rostlin wodních, n, p. 

 bulinalky. 



Blána, mcníbrana. die Membrán, tenká kůže. 



Blahowonuý, mirysný, fragrans, ivoldriccJiend ; wůné silné přyemné, n. p, 

 otočník indický, růže stolistá, ^večernička ponurá. 



Blána tý, membranaceus, dii/inhauíig ; blánu nebo blány mající. 



Blankytný , azureus, azíuhlau, himmclblau; modrost blankytu sytá nej- 

 čistší. 



Blánowilý, membranaceus, diin/ifuiutig', bláně podobný 5 n p. lusk žanow- 

 cůw, křídlo na semenách trubačůw a jihnůw. 



Blatný, lutosus, hotJifaihig', barwy mdlé spinawé jako suché bláto. 



Blednauci, pallens, pallesccns, erbleichciid , bleich iverdend; barwa pozbý- 

 vající sytosti, taktéž i díly barwené. 



Bledé kdntatcý, ílavesccns, gclblich. 



Bledoidntý, ílaviis, hel/gclb] n. p. kwět deniwky, 



Bliz-notcitý , stigniatoidcus. narbeniihidich; bliznowity koncc na čnělkowitém 

 prodlaužení pi^vopočátku mcchůw a játrowek. 



Bliz-noicý, stigmaticus, stigmat isch; bližně náležející. 



Bludišťnatý , daedaleus , vertcorren ; ústroj listovvitý na kraji obzwlástě na 

 konci hluboce rozstříhaný nebo dřipatý , a dřípy neprawidelné kade- 

 řawé a zmatené, n. p. list někdy bindasu obecného. 



Bludný, tcsestranný , vagus, allscitswendig, vielwendig; když díly w roz- 

 dílných wýškách wyniklé (wětwe, listy, kwěty a d.) ze wšelikých 

 míst společné osy wycházejí a ku wšem stranám směřují; naopak 

 jednostranný, dwojstranný a d. 



Bledý, pallidus, bleich. blass; nesytč barwcný. 



Blinowina. Hyoscyaminum, das llyosciamin; 49. 



Blizna, stin:n)'a. die Narbe ; 123, 129, 188, 196. 



Blýskatcý, ír/Zf/reVý. splendidns, lucidus, spiegelndy starkgliinzeiid ; n. p. listy, 

 cesmíny ewropské, orseje obecného. 



Bobnlatý, baceatus, bccrenhabend; bobule rodící. 



Bobule, bacca, die lieere ; 152. 



Bobulcjici, baccans, beeiigiverdend; waječník zúrodněný w bobuli semenící. 



Bobuloicatějici, baccans, beerigiverdend ; když obal ([kalich) zráním zduž- 

 natí, zcsťáwnatí, n. p. mrhlcc, moruše, tis a j. (wýk. 957, 958). 



Bobulotcitý, baceatus, bacciformis. beerenartig ; povvahy bobul mající, n. p. 

 lůžko jahod, okwětí žmindy, moruší a d. 



Bobulotcý, Becrcit-, bobuli náležející. 



Boénokořenný, pleurorhizus, scilcmvurzcUg; kel jehož kořínek wzliůru ohnut, 

 takže přrléliá k pazu děloh na sobě ležících, n. p. u chejru («ýk. 

 1755, ab, 1157). 



Bod, ficU. punctum, der Punct ,• místo jakoby provrtané, bodnuté. 



