401. 



I 



Čepička kořenowá, spongiola radicalis, das WurzclschtviiTtmichcn; spůsob 

 hubky kořenowé, když kraj od mrcásku jakoby byl odehlipiiut, 61. 



Cefickowitý, calyptraeformis, jnooshíiuben/órmig ; částky kwétowé^ kalich, 

 koruna jako čepice částky kuetowé priklopujícíj n. p. kalich u blaho- 

 wičiiika, koruna u réwy winné. 



Čeřily řeřabalý, undulafus, ivellig , ivelleiifórmig; díl zplošený po kraji 

 mající řasy tupé, jako listy rdesta kadeřawého. 



Černajicí, nigrescens, schwarziverdend. 



Ceiiiatcý, náčerný, ponacernalý, nigrescens, ingricans, schniirzlich; k čer- 

 nému se bližící. 



Černina, pigmentům nigrům, das schwarze Pigment; 44. 



Černočerný, ater, sammetschwarz; čistč černý bez jiné barwy přimíchané. 



Černohnědý, brunneus^ tie/braun\ tmawě sytě hnědý. 



Cernonachotcý, atropurpureus, schivarzroth; n. p. kwéty hlawáče černorudého. 



Černozelený, wranný, wranistwý, atrovirens, schivaizgiiin) tmawozeleuý 

 do černavva. 



Černý, černočerný, niger, schivaiz\ čistě a tmawé černý. 



Cersttcý, rezký, vegetus, lehendig, griinbleibend; na,opa\í íťwadlý, wadnauci. 



(lerlotco lejno, Assa foetida, der Teufehdrcch ; 41. 



Certccoicý, coccineus, cocliendlroth; barwy kočenily rozetřené. 



Cericenající, rubescensj rothwerdcnd ; barwy čerwené nabýwající. 



Cerwenalý, zcertcenalý, rubens, rubcscens; později barwy čerwené nabyly. 



Certcenawý, náčertcený , rubicundus, rubescens, rubens, rdthlicli\ bledě 

 čerwený. 



Cerwenina, pigmentům rubrum, das rolhc Pigment\ 43. C. kwétowá, 10. 

 — brezalkowá, — fernambukowd, — kampeškowd, 43, — orelanowá, 

 44, — orniliowá, — piplotcd, — sanlatoicd, 43, — swětlicowd, 44. 



Cerwenoilutý, pomaranéotcý , aurantiacus, fjomaranzcngelb ; žlutý s mno- 

 hým čcrwcným. 



Certcoločitcý, cariosus, beinfrassig ; s neprawidelnými děrami, jakoby čer- 

 wj' prožraný. 



(erwowitý, vermicularis, n'unný6indg\ jako čerw samo tamo skřiwený, n. 



p. oddenék rdesna hadího kořene (wýk. 80). 

 Cesule, ťupulaj Becherhulle\ obal mískowítý nebo koflikowilý nčkdy chlop- 

 němi pukající žaludůw, leskowcůw, bukwie, kaštanůw (jedomých). 

 (Zaludowá slowe též miska, bukwicowá kožíšek^; 91, 93. -^Hl 



Cinosloici; 2, 3. ^^| 



Cihotcitý, turbinatus, kreisel/órmig ^ jako překocená homole někdy se z^^' 

 dinau a boky naddutými, n. p. kalich řepčíkůw, pustorylůw, lůžko oře- 

 žince (wyk. 874). 



Cihowka, endothalamium; plod složený z jednoho kwětu , jehož holénky 

 wlastní čnělkau opatřené ponořeny jsau do lůžka zweličeného a zkor- 

 kowatělého; n. p. ořeš nec. 157. 



Cinoslotcí; di! rostlinoslowi, jednající o auřadech rostliny žiwé. 



Cišenosný, sciphifer , bechertragend ; obzwláště o stélce lišejníkowé rozší- 

 řené wzhůru w řepíky, číše nebo misky, n. p. dutohláwky (wýk. 

 1579, 1577, bc, 1582). 



Cisowitý, cratcriformis, scyphiformis, cyathiformis, cupulatus, becherformig; 

 ustroj předstawující homoli překocenau dutau na zpodině otewřenau 

 kraje neohnutého (]w)'k. 1759, 1758, 1777^. 



Článek, articulus, das Glicd ; prostřední díl tlustší mezi dwéma klauboma 

 na těle členatém čili klaubnatém. 



Clenaléni, artieulatio, die Abgliedemng ; rozdělení na články. 



Clenalý, aiticulatus, gegUedert; jakoby ze článkúw klaubami čili zúženi- 



nami oddělených složený. W, kluubnalý. 

 Clenosměr, aeslivatio, praeíloratio, die lUiuhcndccklage ; směr, jejž články 



I 



