4.12 



Mutopulislny, stípiilaneus, Tiehenhlallvcrtretend; místo palistii zaujímající, 



11. p. trn u triiowiiika nb(!cnélio, kapaiy obecné. 

 IHísíořáyičiiý, petiolaneus, blaltslielvcrtrelcnd, řílj)ík nahrazující, n. p. upon- 



ka lirachoru. 

 Ifiti/toslopečiiý, pcdunculancus, hliithciistielvertrelcnd ; díl na místě stopky a 



toliko proměněním jejím poustaly, n. p. paprutka na réwč winné. 

 Misloicétewmj, rameanus, astvcrirctend ; místo wětvve zaujímající, wětcw 



proiněněnau představující, n. p. trny myšpule žláziiuté, di-c/.owce dlau- 



liého, hrozného. 

 Mikečnatý, míÁlcalý, iHmiiintelt ; mí.'ikem opatřený. 

 Misek, ariilus, der 3Iaiiiclj rozšířonina šňůry pupečně semeno dílem anebo 



docela jakoby pytel zaobahijící, aniž s nim nesrostlá; semena brsleno- 



\vá, macizníkowá; 163, 164. 

 Miiencotcdni, hjbriditas, fítistíirdzcngu/ig; děláni míšencůw. 

 IfJiienec, hybridus, de?- Bastard; povvstalý míšením t. zúrodněním pomocí 



pelu od jiného rodu neb odrodku. 

 Misenechci, hybriditas, dic Jíyiridíiiit; staw míšencc. 

 Miškulý, \\. misečnatý. 

 Mi&nauci, missající, tratící se, cvanescens, evanidus, verschivindend ; í^ tVíl 



rostlinný nedajicí se až do konce stíhati, jako kořen jmélowý a ochmeto- 



vvý mezi koiau a dříwím stromu žiwícíhoj 2j žíla nedosahující konce 



listowého, žebro nedosahující kraje. 

 Mladistu-ý, novellus, tteuentstanden; n. p. rozha práwé z pupenu wyrostlá. 

 Mléénulějíci, lactescens, nnlc/iciul, jnilchgebeitd ; rostlina nebo její díl pora- 

 něny jsauce mléko ronící, jako pryšec, locyka, \vlašťo\vičník. n.;ík obecný. 

 Mléčnalý, lacteus, tndchíg; mléko w sobě mající. 

 Mléčnice, vasa laticis, die flldchgefásse; cevvy jednoduché nebo rozwčtvvc- 



jié, wedauci šťáwu zdobněnau (mléko); 13. 

 Mléčný, lacteus, milclnvciss ; mdle bílý ponamodralý. 

 Mléliobilý, lacteus, tudchivciss ; wiz mléčný. 

 Mlékowilý, lacteus, emulsivus, viílc/iig, mdchariig , n. p. šfávva mléku 



ssawéúiiu podobná, rozdílně barwená , proswítiiwá; bílá jest u locyky 



■a máku, žlutá u wlašťowiěniku, čerwená u krewnicc. 

 Mllwwitý, nebulosus, ivolkig ; skwrna wíce méně rozmjtá a w barwě pů- 



dowé se tratící, n. p. čepelky kukmáka bělostného. 

 Mnoho-, mníti-, póly-, předložka k poznamenání vvelikého množsní někte- 

 rého dilu. 

 Mnohobralrsttco, Poljadelphia, třída linnéowa 18tá, jejíž kwěty obojaké, 



tyčinky prosté s nitkami alespoň na tři swazky srostlými. 

 Mnohobrutrý , polyadelphus, vielbriidcrig; když tyčinkowé nitky alespoň 



na 3 swazky jsaii srostlé, n. p. citroník, třezalka. 

 Mnohodílný, multipartitus, viellhedig\ w. -dílný. 



Jfluohojařmý, multijugus, vielvaarig ; list peřený z mnohých jiiřem složený. 

 Mno/iohlmcý, multíceps, vielkopfig; oddenek nahoře rozdělený na mnoho 



wětwí wzestupujících, jejíchž konce nad zemí čnějící slowau hlaarif 



kořenowé, ca put, fFímeifió/zJe. 

 Mnolwddopný , multivalsis, vielklappig:; w. -chlopný. 

 Mnohoklasý, polystachyus, vidiihrig; w. -klasy. 



Mnohokrát, mnohem, multolies, vielmal, um Ficles; n. p. mnohokrát, mno- 

 hem delší, mnohokrát přewyšíljící, přesahující, muKolíes loiigior, supe- 



rans, um f^ieles langcr, iiberragend. 

 Mnohokrát roft-čhreřený , tctrachotomus, iviedcrholt-vicrílicdig ; díl nebo 



rostlina několikrát na čtyry wětwe nebo špíry rozdělený. 

 Mnohokrátíilý, multiplincrvíu.s, viclfncli-iwrvig : list, /. jeliož hlauní žíly po 



boku ještě 6 ar.cbo 8 žil wyniká, n. p. dřín. 



