143 



Mnohokwětíi, niuUiflorus, vidhliUhig ; w. -kwělý. 



Mnuliolelý, pcrcmiis, percnnircml ; mnoho let trwající, rostlina mnoholetá, 

 phinta perennis, jejiž loilyliy zelinné Jedno léto truají, kořen ale mnoho 

 let ti'\vá. a lodyhy co ročně wyháni, bylina. Znameni jejich Tj. nebo (oo). 



Mnoholislý, nmltifolius, polyphyllus, vielbluítrig ; mnoho Hstůw majicí, na- 

 opak, cimdolistij. 



Mnolioliipenný, polyphyllus, vielbUittrig ,• w. -lajienmj. 



Mnohomanž.elntj. polyaranius, vieleliig,- když tentýž rod má kwěty obojaké 



a jednopohlawé (samčí a samicí), n. p. jawory, maďal, drnawec. 

 Mnohomanielshro, Folygamia, staw kwčtúw a rostlin mnolioinanželných, 



též třída 'i'M\ linnéowa. 

 Mnohonásobný., niultiplex, vielfach; ze mnohých sťcjitorod3'ch (liiů^v složený, 



n. p. plod ze mnohých prostých worcčkůw, naopak jednoduchý. 

 Iflnohopecký, polypyi-enus, vielsteinig j w. -pecký. 

 JUnohoplátečný, polypetalus, vidbldnrig ; w. -pláteřný. 

 Mnohořadý, n)ultifarius, polj'stichus, vicbeihig ; w. -rady. 

 jUnohosemenný, polyspermus, -viehmnig; w. -semenný. 

 Mnohošárný, multiserialis, vielreihig ; w. -šárný. 

 Iflnohoiehrý, costatus, geripvt ; list opatřený žebcy welmí přiblíženými ro- 



vvnoběžnými. skoro nebo docela jednoduchými, n.p. bananon-ý, oleandrowý. 

 Mnohoienný . polygynus, viehveibig; kwét o mnohých pestiků>v, čnělek 



anebo blížen. 

 Mnokoienstico, polysynia, staw kwétůw mnohoženných, též řady linnéowy 



w prwnich 13 třídách. 

 iflr.ohoiilý, multiiiervis. miiltinervius, vielnervig; mnohými žilami opatřený, 



n. p. listy konwalinky, kokoříkúw. 

 Mnoi-ilý, mnoliočislný, četný, /tcni/, copiosus^ numerosus, -ťi//Z/eic7ty u množ- 



stwí přítomný. 

 Modřina, pigmentům coeruleum, der hlaue Farbestoff j 10, 43. 

 íHodrošedý, caesius, hechtenblau. 



Modrošerý, |)lumbeus, schistaceus, blcigrau; šerý namodralý. 

 Modrý, cacruleus. blauj žiwě tmawěji nebo swétleji modrý. 

 Mok bli-ťnoirý ; šfáwa připrawená žlázami bliznowými, jíž pel lipně; 131. 

 Mokřaď, mokřada, udum, cin nusser^ Jeucluer (Jrt. 

 Mokřadni, udus, na mokřadi rostauci. 

 Morautný, lividus, leiclienfíuben j špinawé žlutý, smíchaný se šediwýni, na- 



hnédlým a modrawým. 

 Mořský, niarinus, tncerbetvohnend ; w moři rostauci. 

 Moru.<te, morům, die Maidheere; plod dužnatý, složený z plodu w kalichu 



zweličenéni a zdužnatélém ; 157. 

 Mosor, li/kodra, der Fladcr ; 326. 

 Mo.<tnička, utriculus, die Schauffruchť, plod jcdnosemenný, z prostého wa- 



ječnika powstaíý, s obplodini mázdrouitým suchým na semeno nepři- 



rostlým, jako u slaněnek a bytelúw, nebo pukawý jako u laskawcůw / 



156. 

 Motýlowilý, papilionaccus, schmettciiingsartig ; kwét, jehož koruna složená 



ze 5 plátkůw, jichž hoření, pawéz-ka (vexillum). nejwčtší a Avzestnpu- 



jící , poboční 2, křidélka alae , a dolení 2 obyčejně po kraji srostlé 



slowau člunek, carina, w němž audy rozplemcňowací. 



Mo^-ol. callus, die Schwidc ; wywýšcnina tuhá, chruplawá, přítvvrdá 

 Moz-ol íi/Hi6kowý, strophiolum 5 šrámek ústní na semeně co bradawička se 



naskytujicí ,• 161. 

 Mo^-olařý, callíferus,- schivielentrageml ; mozolem opatřený; n. p. wšecky 



wnitrni lupeny okwětovvé šřowíka tupolistého , jediný šťovvíka krwa- 



wého. 



Ol 



