Moiicha, spůsob šišky, j<',;ížto šupiny zdužnatěly, n. p. u jalowce , 157. 



Jlramorowain'/, marniora(us, mannorul ; znaiiienany žilkami jinobarewnýini; 

 n. p. wiiitíek lioínolik. 



Mrcas, frnoch, frhaus, (ibrilla, die Zaser; proiliauženiny kořcHovvé niťowíté 

 nebo šnůrowité; 60. 



Iflrcantitý, frnochahj, fvíiaiisatý, flbrilosus. zaserií^; mrcasy majíci. 



Mrcá.sek, fibrilla, die Xuser; konce n»rcasůvv nejtenší, nesauci čepičky anebo 

 liubky kořenowé ku str"ebiíní potravv ustanowtíné,- 60. 



Mrheler, cynosbaton; plod složený, scstáwajicl z holének zawřenýcli \v kali- 

 cím s lůžkem terčowitým srostlém baňkowitém zdužnatěléni, u růží čili 

 ěípkůw; 149, 157. 



Mršlnik. elater, die Scideudcr ; sklípek dlauliý, niťowitý nebo wřetenowitý 

 u vvnitř na stěně s několika wlákny zpružnými ,■ takowých býwá mnoho 

 mezi semeny we plodech játrowkovvitých, a wymrěťují semena z ote- 

 wřeného plodu; 17r^ 197. 



Iflříiotcuiiý, cancellatus, geí^iitcri; z pásků dělných a příčných s okami 

 proraženými; n. p. obústi zdrojowky^ lůžko mřížowky. 



Mrť, í/še/í, sphacelus, der Braiid; 323. 



Mrtnutý, hispidus, sLeifluuuií^ ; obrostlý chlupamí dlauhými tuhými pnště- 

 tinowitými a poněkud' již pich[awými, n. p. pilát lékařský, dolejšek lo- 

 dyhy krabilice bambolaté. í^létinato-mrlnatý , setoso-hispidus, sieij- 

 borsiii^, jako mrtnatý, tolikožc chlupy jsau ještě tužší a silnější^ n. p. 

 brutniik lékařský, haděnec obecný. 



Muďatecný, orciiideus, orchisariig; kwčt z okwěti 61upenného s wnječní- 

 kem srostlého dwojkružnélio čili dwojřadého, jehož patero lupenůw je- 

 dnokružných jest rozdílně rozpostavveno, šestý ale, pf/.v/f, labellum, oby- 

 čejně wětší a ostatním protistojný (^wlastně toliko prostřednímu řady 

 wněšné) ; takowý mají wstawáčowité. 



Mysowý, w. Á-idatý. 



Iflýdlo, sapo, die Scifej 34. 



Myrha, myrrha, die Myrrhe ; 41. 



My.s"pule, mi.vpulině, obzwláštní spůsob malwice čili jablka. 



Iflýť, myť, seč, paseka, paseóina, sylva caedua, Sc/dagiVídd ; vvysckaný 

 les. 



iflíjťni, paseční; co w mýti, pasece roste. 



M. 



Ná-, po-, pri-, sub-, fasl, beinalie, sckrvaclt ; w. pri-. 



Náhoda, cuspis , die Langspitze; špice dlauze protažená anebo náhle wyni- 



klá, docela mající ústrojnost a podstatu dílu, jemuž náleží. 

 Náboditý, %jehlený, cuspidatus, langgcspitzt ; feingespitzt ; protažený wc 



špici dlauhau, přeúzkau, jakoby nastavvenau/ n. p. hoření listy divvizny 



sapowité. 



Nábobtelý, nábotnalý. 

 Nabunélý, baňatý. 



JSad, supra, oberlialb , Liber; nad apodiňau , supra basin, oherhalb , Uber 



dern Grande, 

 f^adauilabiékowij , supraaxillaris, obenvinhelsi iindig ; nad aužlabíčkem listo- 



wým umístěný, n. p. trny dřezowce dlauhého, stopky mučenek. 

 Nadbihawý, incubus, oberschliichlig ; když u listu střechowitých list dolení 



koncem anebo krajem hořením sahá přes hoření. 

 Nadbílecní, appositus, anliegend; kel přibílcční nad bílkem umístěný, u 



pepře. 

 Nádřeicní, lignatilís, lignicola, auf dein IIolzc ivavhseitd. 



