455 



Odrod, odrodek, portida, varietas, die Abart , Spielart , Varietdt ; wůbec 

 twar od půwodní podoby w tom aneb onom znaku se odchylující , při 

 čemž ale počáteční ráz rodu se poznáwá, anebo twarami přechodnými 

 spojenost s rodem půwodním dá se wykázati, nebo konečné sázením ná- 

 ležitě wedeným může se w twar púwodní proměniti. 



Odrodilý, tcyrodilý, nerudný, nez-dárný , nerůda, degener, ausgeartet ; jenž 

 od swélio půwodnilio twaru se odchýlil. 



Odrostek, surmcntum, Peitschentricb ; wýrostek na spúsob niti nebo pro- 

 wazcc nahý a místem kořenatějící a pupen wyhánějící, n. p.jahodník; 66. 



Odrostkulý, sannentosus, Peiisclientriehe haheud ; wypauštéjíci odrostky. 



Odsazený, and do druhého nepřecházející nepostředečně, nébrž pomoci klaubu 

 a d.,- naopak neodsa-sený , n. p. spojidlo prašníkůw od nitky odsazené 

 klaubcm. 



Odskočily, desiliens, ahgesprungen ; jenž od půwodniho místa zpružně se 

 odděluje. 



Odstálaunký, patulus, etivas absleliend ; nedělající s dílem^ z něhož wyniká, 

 docela přímý úhel. 



Odstálý. patens, abstehenď. 1) díl dělá s osau, z níž wyniká, úhel 45", n. 

 p. wětwe kozince cizerny, stopky ostrožky polní, lupeny kalichowé stě- 

 niěníka hořkého; 2) kwčtenstwí s wétwemi nebo stopkami tak při- 

 j)o\vněnými. 



Odtřitelný , dctcrgibills, abwischbar j dající se odlříti, n. p. jinowatka se 

 sliw, s listů my.sího auska. 



Odtoiglý, pendulus, hťingend, hcrabhangciid; díly hablé a hebké od wýniku 

 anebo s riepatrné wýšky nad nim, wolně k zemi se spauštěií; n. p. 

 wělwe kwětelu zvvěšince (Línaria Cymbalaria) , mladší wětwe wrby 

 pláčiwé, hrozny klokoče obecného. 



Odtrráccný. aversus, abgeivandt ; naopak přiwrácený. 



Ojedinělý, solítarius. einzeln, ^'creinzelt ; díly po jednom wj'niklé z jiného, 

 n. p. lodyha jediná z kořene u lnu přeužitného, kwěty \v aužlabíčkách 

 u bazanowce penízku, auborek na konci lodyln- u turanu jednokwětého. 



Ochlipniitý, w. podchlipnutý, nadchlipnnlý. 



Ochudlý, dcpauperatus, verannl : když wůhec rostlina nebo díl její w po- 

 měru k jiným má méně částek ,• obyčejné to platí o kwětenstni, a tudy 

 cliudokicělý, pauciflorus. armbliilhig. 



Oká%alý , speciosus, ansehnlich; weliký (z ohledu podobných rostlin) a 

 spolu pěkný. 



Oko, w. pupen. 



Okoliček, umbellula, das Dijldchen ; w. okolik. 



Okolííemj. umbellatus, doldenfórmig ', kwěty w okolik rozpostawcné. 



Okoličnalý, okolikatý, umbellatus, doldig; okolik nebo okoliky majíci. 



Okolik, umbella, die Dolde ; kwčtenstwí, jehož stopky fpro náramnau krát- 

 kost osy z jednoho bodu (ježic) obyčejně na konci lodyhy nebo wětwe 

 wynikají a jakoby paprsky se rozcházejí , takže kwěty leží w ploše 

 jedné (rowné nebo křiwé). Neseli každá stopka jediný kwět, slowe 

 okolik jednoduchý , umbella simplex; n. p. u česneku planého, šmelu 

 okoličnatého, wlaiťowičníka. Faklí ale každá stopka opět nese malý 

 okolik, t. okoliček, umbellula , das Duldchen , slowe okolik stoieuým, 

 umbella composita, n. p. bolšewníka, nirkwe, fenyklu a j. w. Na 

 složeném okoliku slowau stopky hlawní také paprsky, radii, die Strah- 

 ien ,• které ale nepostředečně nesau kwěty, stopečky, pedicelli. tlie Blii- 

 thenstielclicn. Paprsky čili stopky dělají okolik tcšeobecný , umbella 

 universalis, allgetneine, Haupt-d., stopečky ale i s kwítím, okoličky, 

 umbella partialis. umbellula, das Dóldchen. 



