/|()0 



Paprskalý, opnprsčfíný, ra.<iÍAt\is, slrahllg, síra/ilbliilhif;, í^eslrahh; 1) kwé- 

 tcnstwí složené ze kwiHůvv stejně wysokýeli (w ploše rovviió nebo wy- 

 puklé nebo vvkleslé) jest obraubeno kwěty wétšimi jakoby paprskami, 

 11. p. aubory slunečnic, kopretin, hvvózdníkůw, okolíky koriandru obcc- 

 néiio, bolžewnika obecného,- 2} když wůbec díly okraulilé po kraji, 

 jakoby vv paprsky rozdělené, n. p. blizna leknínůw, stulíkůw, mákůw, 

 plody některýcU lišejníkůw. 



Piiprskoicý, radialis, ziim Struhl gchurig; n. p. kwěty na kraji auboru rost- 

 lin spoluložnýcli umístěné. 



Paprskující , radians, slrahlend ; n. p. kwěty wětší na okolku kwětenstwí 

 složeného ze kwětůw stejně wysokých předstawující jakoby paprsky, 

 w. paprskalý. 



Paprsky střeňotcé, dřeňowé, radii medullares, Markstrahlen ; řády sklíp- 

 kůvv od trauby střeňowě ke kůře běžící a oba tyto díly spojujíeí; roze- 

 znáwají se na weliké, skrze wšccka léta sahající, a malé, kratší; 

 09, 78. 



Paprutka, ro^wilina, ručička, capreolus, die Aslronhe ; díl níťowitý, nahý 

 nebo málo šupinatý, obyčejně swinutý , na místě wětwe nebo stopky, 

 spíše zakrnělá wětew nebo stopka; u mučenky, réwy winné; 65, 60. 



Paprulkatý, rnóičkatý, capreolatus, ranhentragend ; paprutkau jednau nebo 

 množitau opatřený. 



Paprulkowatějicí, in cirrlium se mutans, m eine Rauhe sich umivandehidj 

 wětew, stopka w paprutku se měnící. 



Papúčik, cibulopupen, pukopupen, pupen cibulowitý čili pukowilý , bulbo- 

 gemma, bulbillus, der Knospenzwiebei; pupen na oddenku, pni, wětwi, 

 listech, na stopce mezi kwěty nebo místo kwětů, rodidel ano i semen 

 se naskýtající, cibulím čili pukům podobný, pak padající a w nowau 

 rostlinu wzrostající,- 88, 182, 281. 



Parapik, phyllopodium, Blaiisticlbasis; nejdolejší díl řápika po shynut! listu 

 na kmenu některých kapradowitých zbýwající , a předstawující protah 

 na kmenu zubowitý nebo šupinowitý, n. p. osládyč obecný a j. 



Parilou-ina, parilinum, das Pardin,- 49. 



ParohoUcný, parabolícus, paraholisch ; na zpodku okrauhlý nebo wejčitý a 

 ku konci náhle podlauhlý. 



Paroénatcowihj, Characeae; 185, 198. 



Pás, pásp.k, zóna, der Giiriel; šmára barewná nebo prozračitá, na přič nebo 

 w oblauku rownoběžně s krajem okrauhleným běžící a tedy saustředná, 

 n. p. široká šmára na listech čapihonosu páskowého. 



Pásaly, zonatus, gegiirtet ; jedním anebo množitým pásem znamenaný; n. 

 p. klobauk choroše dřínovvého. 



Pttsauéek, ramentum, Spreuschuppe ; wětwička kratičká různotwará (štěti- 

 nowitá, trnowitá, kejowitá, kulowatě nafauklá), obyčejně množitá na 

 stélce a wětwi její rozdílných řasowitých , a wícc nebo méně austroj- 

 nosti od wětwi wlastních se lišící; 206. 



Pagauckatý, pasiickatý, ramentaceus, spreuschuppig ; chřást řasowitých 

 pasaučky mající. 



Pdsoicité, zonatim, giirtclircisc; díly w pásech rozpoložené. 



Paslwina, pastwišté, pascuum, die JVeide ; místo prosté nezdělané wíce 

 neb méně trawau zarostlé, pastwau dobytku slaužící, obyčejně blízko 

 měst a wesnic. 



Pashcinný, paslwisdiý, pascuus, triflheivohnend ; na pastwinách rostaucí. 



Paternalý, quinus, fUnfstdndig ; jako listy, které po pěti w stejné wýšcc 

 kolem z lodyhy nebo wětwe wynikají a přeslének dělají , n. p. u roz- 

 razilu sibiřského (^dílem). 



Palřící, spectans, schaucnd; k jisté krajině směřující, čelící, n. p, dolů, 

 nahoru, k pupu jako kel w semeně. 



