461 



Patrný, conspicuus, sichíbar ; co pauhynia očima rozeznati možná. 

 Paiihojnrrasný, samomrcasný , fibrosus , Jasrig, zasrig ; kořen nepeňovvitý 



ze samých nircasůw složeny, n. p. u traw. 

 Panhoipldšenířkatý, samowláseničkatý, capillaceus, haarformig; kořen ne- 



peňo.vitý ze samého wlášeníčka sestáwajíci, n. p. u traw, mechůw. 

 Paupé, alabastrům, der Bliiiheuknopf ; kwět nerozwitv,- 89, 103, 288. 

 Puupělstwi,Hesti\Atiú,yíeslivation; staw paupéte, též spůsobjakowým kalich, 



koruna, okwětí w paupéti jsau složeny. 

 Pautec, raphe, <lic Saniennaht ^ brázda na obsemeni někdy se nalézající od 



pupu pocliodící , po semeně déle nebo kratšeji se táhnaucí, a šnurau 



pupeční udělaná,- n p. na jádru liskowce, skočce; 133, 150, 163. 

 Paii^dratý, loculatus, loculosus, yúcAe/ ťíf ; pauzdra mající. 

 PaH%dro, loculus, loculamentum, dus Fach ^ 1) dutina mezi dwěma pře- 



hrádkama a zadnicí plodowými^ ^^^, lló; 2) též dutina prašnikúw 



pelem naplněná; 115. 



Pauadrosecný, loculicídus, fachspaltig ; když při pukáni plodu chlopnaiého 

 rozpuky procházejí prostředkem zad každého pauzdra mezi dwěma pře- 

 lirádkama; n. p. u kosatce, tulipána, šeřika, pupaly. 



-pauvdrý, -locularis, -Jiicherig ; jedno-, dwoj- , troj-, čtyř-, pěti-, a d. 

 mnohopaufsdrý, uni-, bi-, tri-, quadri-, quinque-, etc. multilocularis, 

 ein-, ztvei-, drei-, vier-, fiiný-, u. s. n>. vielfiichrig. 



Pawéz-ka, vexillum, die Fahne; plátek kwčtůw motýlowitých wzliiiru ne- 

 boli ku pni obrácený, obyčejné wělši, lichý; vv. motýlotcitý. 



PawHČiuatý. araneosus, spúinenTvebig ,• i&kohy pawučinau povvlečený , n. p. 

 okrou' lapauchu. 



Pawuéinmj , arachnoídeus, spinnengeivebariig ; složený ze wl/iken autlých 

 pawučinč podobných,- 173, 



Pas, commissura, die Fuge,- prostora, w níž polowičky plodu okolična- 

 tých skutečně jsau srostly a ježto hned jest kýl hned celé přední plochy 

 obau nažek; 150. 



Pazattcli. pav(ntš«k, w, odnoha, obzwláště u réwy winné; 66. 



Pasotcý, commissuralis, zur Fuge gehórigj plocha pasowd , jíž obé nažky 

 se dotýkají j Áew pazowý, čára vv myšlénkách tažená okolo plochy 

 pazowé. 



Pakiťiú , in locis graminosis crescens, auf Grahspldtzen n'achserid; na pa- 

 žiti, tráwniku rostauci. 



Pecka, ossiculum, putamcn, pyren, die Sleinschnle , der Steinkem; wrstwa 

 obplodi peckowičnélio nejvnitrnější, zdřevvnatělá a ztwrdlá, od dužniny 

 snadněji tížeji odlaupitelná, nepostředečně semeno obsahující. Jedno- 

 pauzdrá a jediiosemenná jest u sliw, mandli, dwaupauzdrá u oliwek, 

 cicímek, dřinek, a d. 145, 153. 



Peckatý, putaminatus, steinschachlig; pecku mající. 



Peckotcicp, drupa, die Steinfrucht; plod pochodicí z waječníka prostého s 

 pcckau obklíčenau meziobplodím dužnatým (obyčejně tlustým a šťáw- 

 natým), n. p. slíwa, wišné, třešně, též mandle, jejíž raeziobplodí zralé 

 jest wláknaté. 



Peckowicotcilý, drupaceus, steinfruchlartig ; podobný peckowici , n. p. še- 

 šulinka katránu. 



Peckowicka, drupeola, das Stein/riichtchen } malá peckowice^ n. p. zrna ma- 

 lin, ostružin. 



Pel, pyl, pollen, der Bluthenstaub; obsah prašnika rostlin jewnosnubných, 

 obyčejně složený ze zrnek prachowitvch , jež w blánce zawírají látku 

 zúrodňující; 100, 114. 118, 188, 196. 



Pelatka, antheridium, y/ntheridie; částka méšcowitá nebo kejowitá mechůw 

 a játrowek, prašnikům jewnosnubných podobná. Taktéž slowau tilka 



