Plotny, compactus, verdichtet ; podstaty sklipkowané, husté, takže dutinek 



ncn! rozeznati. Naopak řídký. 

 Vlowajíci, plowauci, lluitans, Jhuhend ; co we wodč tekuté nebo na ni ro- 

 ste a směr wody následuje, «. p. lodyha a listy rdcstu plowajíciho, 



lakušnika plowajíciho. 

 Plozeni, generatio, die Zeugung; zábyw, jimž pomocí ústrojúw plodících 



čili plodidel w rodidlíich powstání klo nebo wůbec nowé rostliny se 



působí. 

 Plsť, tomentum, der Fdz,- srst hustá scstáwajíci ze chlupúw delších anebo 



kratších, wíce méně sniatených a spletených, prostým okem sotwa ro- 

 zeznatelných. 173. W. flsťnatý. 

 Plsličkatý, plsťnataunký, tomentulosus, scinvachfilzig ; plsti krátkau útlau 



obrostlý, n. p. lupeny zákrowni radyku prutnatého, širokolistého (Chon- 



drilla juncea, latifolia). 

 Plsťnahj, tomentosus, filzig ; plstí obrostlý, n. p. listy díwizny obecné a 



sapowité po obojí straně, lindowé na rubu, lodyhy, listy a kalich ja- 



blečnika nejbělostnějšího. 

 Pilicha, hašpan, glumella, lodicula, palea, das Bdlgleiiij obal klapkowitý 



na klásku traw za plewau nebo nad ní; obyčejné jsau dwě pluchy 



(dolení a hoření čilí vvnčšná a wnitřní), které obsahujíce údy rozple- 



meňowací kwětem slovvau; 91, 92. 

 Pluchowý, paleaceus, Spelz-, pluse náležející. 

 -pilichy, -paleaceus, -spelzig', jednopluchý, dwaupluchý, uni-, bipaleaceus, 



ein-, zíveispelzig. 

 Pl^kowina, mucinum, das Mucin^ 33. 

 Pnaucí se, w. pnuly. 

 Pnióek, cauliculus, der Stammihcd; částka kle wálcowitá nebo wřeteno- 



witá, rozdílné tlustá a dlauhá pochodící ze zadního dílu očka, nesauci 



pupenčík a pak wzrostající vv peň. 

 Piiowý, caulinus, stochstiindig ; ze pně wy nikly. 



Pnuly, pnauci se, scandens, kletternd, hlinuncnd^ rostlina stabokmenná nebo 

 slabolodyhá nebo její wětwe, pnauci se po blízkých předmětech do 

 wýšky uponkamí, paprutkami, trny hákowitými a d., n. p. hrách obecný, 

 hrachor vvonný. 



Pohéh, odprysk, soboles, die JVurzelsprosse, Stocksprosse, der Wurzellau- 

 fer; wýběžek z oddenku wyniklý, pod zemí se táhnaucí nežli se podnese 

 w lodyhu, stéblo a j., n. p. konítrud lékařský, bez chebd, pýr, psárka 

 písečná; 66. 



Pobéhalý, odpryskaty, sobolífer, warzelsprossend; mající pobéhy čilí odprysky. 



Poboční, postranní, lateraiis, seitenstdndig, seitUch; 1) wedié jiného dílu 

 umístěný, n. p. cibule vvedle stwolu u ocúnu; 3) ze strany nebo boku 

 (pod koncem nebo wýnikem) přípewněný, n. p. čnělka na waječníku 

 jahodníkůw, blizna na čnělce knotowek; 3) pod koncem lodyhy anebo 

 wětwe, n. p. okolík miřikůvv, a tudy skoro tolik co protilistý, krom- 

 aužlabíčkowý, nadaužlabíčkowý, podaužlabíčkowý. 



Pohry sáný, acículatus, nadelstreifig; powrh jakoby jehlau poškrábaný. 



Poélwerný, quaternus, je vier, zu víeren; když ústroje stejnojmenné po 

 čtyřech na společné ose stojí anebo na složeném audu se nalézají; n. p. 

 čtwero holének u ožankowitých a nejmnožšich piplowítých. 



Pod, sub, H/iter; n. p. pod koncem, sub apice, unter der Spitze. 



/^orfa/pí, subalpina, die j^oralpen; wrchy nižší, obyčejně před alpami položené. 



Podalpský, subalpínus, subalpinisch; nad podalpí rostaucí. 



Podauélabickowý, infraaxillaris, untcnviiikelsiundig \ pod aužlabičkem wy- 

 niklý, n. p. wětwe u přesličky. 



