Strukotcitý, lomentaceus^ lomentiformis, gUedhiilsenformig} jako struk spú- 

 sobilý, n. p. šešulina olinicowá. 



Strůtnek, arbuscula, dus Biiumchcn; strom nízký, spíše keři podobný. 



Strňmkowitý , dendroideus, baumd/inhcfi ; lodyha zelinná, obzwláště nízká, 

 proti konci rozdělená na wětwe přiblížené nebo swazečné, čímž podo- 

 by stroma nabýwá, n p. roket strůmkowitý (Hypnum alopecurum). 



Sirup, crusta, die Krustě; stolka lišejníkowá na půdu pewně přirostlá 

 nebo do ní zapuštěná a powleku strupowitému podobná. 



Strupauoicitý, scorpioidcs, sknrpionaiUg ; jako ocas strupaní W3'hlížející, n. 

 p. hrozen strupanowitý čih podwinutý některých piplowítých , jnienn- 

 wité pomněnky, otočníka a j. 



Slrupntéjici, strupotcntéjici, crustaccus, kruslenartig ; strup dělající. 

 Strupotcilý, ďustaceus, kruslenartig; jako strup wyhlížející, n. p. slupka 



semen merlíkowých, lebedowých; též stélka lišcjnikúw podobného twaru, 



docela zpodínau na půdu přirostlá. 

 Stupňowitý , scalaris, treppenfórmťg ; jako stupně na schodech nad sobau 



.položený, jako klobauky mnohých hub, obzwláště choroěe jeskynného. 

 Sttcol , scapus , der Schaít ; lodyha nepostředečně z oddenku nebo lodyhy 



podzemní vyniklá, nesauci toliko listeny a kwěty, n. p. siska 



obecná, konwalinka, bazatuta; 63, 64, 86, 90. 

 Sttcolnatý, scaposus, schafttragend; stwol mající. 



Slwofowiíý. scapiformis, schaflforruig ; podobný stwolu, jako stopka rostlin, 

 jejíchž oddenek pod zemí leze; n. p. u jetelů jahodnatého. 



Sttcototcý, scapalis, Scliafi- ; stwolu náležející, n. p. palist, list a d. 



Sudopeřeiiý, parípinnatus, gleichpaarig geftedcrt; list peřený, nemající na 

 konci lístek lichý, naopak lichopeřený. 



Suchopar, prdhlina , prahlé místo, apricum, locus arridus; místa suchá 

 wyprahlá. 



Suchoparní, aprícns; na suchoparu rostaucí. 



Suchost, siccitas, die Trockenheit ; když wšeliká wláha z rostlin anebo je- 

 jich dílůw wymizcia, čímž podstata, barwa, směr anobrž i twar so 

 mění. jakto obzwláště u popisowání mechůw, játrowek, lišejníkúw a 

 řasowitých se uwažuje. 



Suchý, wyschlý, siccus, exsuccus, irocken, sa/ilos; níiopuls-šťátcnatý. 



Suknička, tunica, die Schale; wrstwa tlustší nebo tenší, slupitelná, šupino - 

 witá, n. p. puky skládající, t. suknička pukotcd, tunica bulbi ; 74, 87. 



Sukničkatý , tunicalus, schalig; ze sukni saustředných složený, n. p. puk 

 česnekůw, lilijí, tulipánůw. 



Suknowatélý , pannosus , faserlappig; n. p. stélka některých lišejníkiiw 

 porostlá frňochami kratšími, přehustými, dílem w laločky rohaté srost- 

 lými. 



Swadlý, emarcidus, venvelkt; shynulý a uschlý, za nějaký čas ještě zú- 

 stáwající; n. p, taul narcisu obecného, česenkůw, pokraj kalichowý na 

 srstkách. 



Swanéený, chomdcený, fasciculatus, biischelig, gebiischelt ; mnoho dílu z je- 

 dnoho bodu anebo nad sebau z krátké osy wyniklých a hustě stěsna- 

 ných; n. p. listy modřínowé, dristalu obecného, chřesti obecné, mrcasy 

 na póru a cibuli. 



Swa&ek , chomáč, fasciculus , der Biischel: 1) kwétenstwí konečné jako 

 wrcholik rozwctwené, jehož wětwe a stopky kwítím w poměru welikýni 

 a stejně wysokým wíce neb méně jsau skryty, 97; 2) křák, spojení 

 dílůw dlauhých rownoběžných hustých , n. p. cew; 50, 52, hlatí we 

 sklípcích aloesu perlatého; 3) phallanx, t. tyčinkowý, tyčinky po swaz- 

 cích rozpostawené a někdy nitkami srostlé, n. p. a lípy, třezalky, wi- 

 todu, citronikůw a j. 



38* 



