503 



l^Hidra, šmauha , fascia, die Rimle; škwrna auzká, na dél běžící, n. p. 

 Smdralý. smauhatý, fasciatus, baiuliri, gebundcrl; co má šmáry. 



po obojím powrchu listůw kurkumy zerumbctu jest šmára nachovvá, 

 ^iničisko, šmicislě, silišté, juncetum; místo kde mnoho smičí roste. 

 Smičišťiiý, siti^ťný, na šmičišti rostaucí. 



Šmolkoicý, smaltinus, schmalleblau ; jako blankytný, špinawějši ale. 

 Suorek, jugum, die Riefe; žebírko wice neb méné wystáwající , po dél na 

 zádech plodúw, obzwlášté nažek rostlin okoličnatých. Máli plod pa- 

 tero šnorkůu', jmenuje se prostřední hrbetnim, jugum carinale, Kiel- 

 ňeje; obak wedlejší jeden prostředním, mtermeái^, Kielriefc ; které do- 

 hromady slowau xadowé, juga dorsalía , ostatní dvva ale kraje bližší 

 krajní, juga raarginalia, Seitenriefen. Tyto zowau se hlawnimi, 

 primaria, Hauptrie/en, aby od tcedlejUch mezi nimi položených se roze- 

 znal}' , jichž čtwero býwá na každé nažce mezi šnorkem hrbetnim a 

 prostředním, šnorek tcedlejH wnitřni, jugum secundarium interius a 

 inorky tcedlejší tcnéšné , Jugum sec. exterius, mezi šnorkem pro- 

 středním a krajním; 150. 

 Snorkatý, inorfeotcaný, jugatus, gerieft , riefig ; opatřený šnorkami, w. 



šnorek. 

 Snorkowitý , lirellaeformís , stnclifdrmig ; plesek lišejníkowý auzký, wíce 

 ^ neb méně prodlaužený, štérbíuau délnau opatřený. 



Snůra pautowá; onen díl šňůry pupeční, jenžto od pupku k tytltčku seme- 

 nowému běží a wíce neb méně přirostlý nebo w rýze (pautcovvé) ob- 

 sažený. 

 Snůra pupeční, funiculus umbilicalis, der Nabelstrang ; prodlauženina oby- 

 čejně niťoHÍtá, jíž u mnohých rostlin semeno na semenici připewněno; 

 ^ 132, 233, 163. 



Šnúratý. funiculatus, nabehtrdngig ; šnůrau pupeční opatřený. 

 Šnárowitý , funicularis, funiformis, strangfórmig ; n. p. mrcasy čemerice 

 ^ černé, zelené, wšelikých kapradí, palem. 



Snůrotcý , funicularis, dem Nabelstrang angehorig; co na šňůře pupeční; 

 ^ n. p. masísko (w. je). 



Somolka, area, der Hof ; místo na čechalce plodu jinak nežli ostatek wy- 

 hlížející a obyčejně krajem kalichowým stálým obmezené , n. p, mi- 

 ěpulině, hlohyně, jablko, hruška; 153. 

 Špice, apex, die Spitze ; konec dílu nějakého naproti zpodině. 

 Spicný, špicotcý, apicalis, spitzenstiindig ; na« špici umístěný. 

 Spidla, špičička, apiculum, das Spitzchen; konec krátce, auzce nebo tence 



wyběhlý, jako na plodech mařice (Cladium) a plátcích miřika. 

 Spidlatý, apiculatus, kleinspitzig j na jednom konci (^obyčejné náhle} ukon- 

 čený špičkau krátkau, n. p. holénky mařice (Cladium). 

 Spinatcé, špinatcý, sordidus, schmutzig ^ o barwě. 



Spiry , crura, die Zinken , Schenkel ; částky dílů tenkých rozštípených n. 



p. zubůw na obústí mechúw, čnělky spoluložných nejmnožších rozklané. 



Šrám, cicatrix, die Narbe; místo po odpadlém dílu patrné, n. p. lislni, po 



^ listu na lodyze nebo wětwi zbývvajíeí. 



Srámatý, cicatricosus, narbig ; bradawicemi obrostlý, n. p, rokyt kapradí 



stromowitého. 

 Šrámek, cicatricula, das Niirbchen ; malá bradawice. 



Šrámek ústní, cicatricula stomatis, das AíundnUrbc/ien ; díra klowá na se- 

 meně; 161. 

 Sfáwa, sok, succus, der Saft; wšeobccný názew wšelijaké kapaniny u 



wnitř w rostlinách se nalézající nebo na powrch wytékající. 

 Sfáwa oblanowá, Cambium, das Cambium; 70, w. oblana. 

 Sťátca sklipkowd, liquor celullaris, der Zellensaft; kapanina co woda čistil 

 WC sklípcích nikdá nechybící; 7. 



