507 



Traganty w. */i«. 



Trámčitýy trabeculatus, querbaUsig j trámcemi opatřený; n. p. zuby obú- 

 stowé dwojlirotcúw, děrkawek. 



Trámec, trabecula, trabes, dns Querbalhc/ien ^ ■ knorek silně wywýšený 

 (obyčejně množity) na zubech obiistí jednoduchého nebo Mněšného 

 mnohých niechůw, často přes kraje se prodlužující a je ozubacující, 

 čímž vvyhlížeji jakoby čiánkowané. 



Třdp, w. kykť. 



Trásnatý , třísnatý, íímbriatus, ge/ranst,- kraj na trísně čili třásně rozdě- 

 lený, w. třásně. 



Třasné, třisně , fimbria, die Franse: 1) cípky přeúzké, dlauhé, po kraji 

 jakoby brwy rozpostavvené , n. p. dolení díl plátkůvv řeřisnice obecné, 

 plátky horyšky brwité; 2) pásek mezi baničkau a wíčkem mechůw, 

 jenž s posledním se odděluje a jeho svvrhnutí usnadňuje. 



Třásniéka , íímbrílla, die Spreuborste ^ plewa w chlup nebo štětinu zau- 

 žená, n. p. u charpy. 



Třásniékafý, fimbrillatus, fimbrillifer, spreuborstig ; trásničkami opatřený. 



Tratící se, deliqucscens, verschwindend , sich verlie/end ; kmen, lodyha, 

 stopka nějakého kwětenstwí na wětwe rozdělené, takže nelze až na 

 konec hlawní osu widěti, n. p. lodyha zeměžiuče pěkné, lata béru 

 wlasowého. 



Tratii-ebrý ; list žeber míznaucich anebo tratících se. 



Trattiilný, evanídinervis, schn-indnervig ; list žil miznaucích anebo tratí- 

 cích se. 



Trattba dřeiwtcá, dutina raurcviťá, w níž dřeň; 275. 



Tranbotcitý, tubaeformis, irompeictifurmig ; wálcowitý , nahoře náhle číšo- 

 witě nebo talířowitě rozšířeným n. p. nožice mnohých dutohlanek, celý 

 stroček rohowitý. 



Tratrnalý, graminosus, grasig ; trawau obrostlý. 



Trátcník. paiiť, locus graminosus, der Grasplatz; místo trawau obrostlé. 



Trátcowitý , gramineus, grasartig ; listy jako od tráwy, n. p. kosatec trá- 

 wovvitý. 



Trawo-z-elený , gramineo-viridis, grasgriin; čisti zelenost bez žlutého a 



modrého wyníkajících. 

 Třen, hloubek, stipes, der Sirmik) díl slaupkowitý čilí lodyhowitý hub 



wlastně tak zwaných, nesaucí rauško ; 201. 

 Třeii, stipes, der Stnmkj stopka lišejníkůvv plodonosná, sestávvající z látky 



od stélkowé rozdílné, a též wždycky jinak barwcné; n. p, u malo- 



hubek, čišní (Baeomjces, Calycium) ; 201, 212, 221, 224. 

 Třehatý, hlaubkahj, stipitatus, bestrunht ; (řeň mající. 



Třeiiotcý, hlaubkotctj ; třeni čili hlaubku náležející. 4 



Třesatcý, iřastacý, třeslatcý, třaslaicý, tremulus, zitternd,- nejslabším wě- 



térkem se pohybující, n. p. listy osikowé. 

 Trhající se, skwékající se, rumpens , ruptilis, berstend, plntzend ; nádržka 



zavvřená nepravvidlné se otwírající, jako díženky mnohých játrowko- 



witých. 

 Trhání se, w. trhající se. 

 Trkaní se kůry ; 322. 

 Tři-, troj-, tří-, drci- ; k poznamenání čísla toho rozličných dílúw. 



Třiboký, třibočný, trojbocný, trigonus, dreiseitig; w. -boky, -bočný, n. p. 



waječnlk kosatce obecného. 

 Třibralrý , Irojbratrý , tríadelplius , dreibriiderťg ; kdj'ž tyčinky jednoho 



kwětu na tři swazky srostlé, n. p. posed, momordika. 

 Třída, classis, tlie Klasse ; wyšší oddělení saustawy rostlin, rozdělující se 



na podtřídv, řády, podřády a d. 



39=' 



