510 



Tuhý, korý, korawý, strictus, straff, sleif; rowiiý, wice neb méně cepiiý, 

 naopak hablý, chablý. 



Tuk, mastnota, pinguedo^ die Fette; 34. 



Tukosladina, glycerinům ; 36*. 



Ttipaiinký, twpický, obtusiusculus, stumpflich; dost tupý. 



Tupé nasekaný; list zuhatý, jeiiož náseky jakož i zuby mají tupé úhly, 

 n. p. lomikamen zubatý. 



Tupka, punctum, Tiipjel; tečka po krajích rozléwajíci se; 13, 72. 



Tupkatý, punctatus, getupfelt; rozdílný od tcčkatého^ protože ťupky nikdá 

 nejsau tak ostře obmezeny jako tečky. 



Tupohraný, obtusangulus, siuinpjkantig ; hran ztupených anebo zoblenýcli^ 

 n. p. šalwéj. 



Tupý, obtusus, stump/; na konci tupý auhel dělající nebo mělkým a auz- 

 kým zaokrauhlenim zawřený, n. p. listy wodnice a podražce obecného, 

 čnélka kostiwalu lékařského, jahodníkůw. 



-Iwarý , -formis, -fórrnig; n. p. křídlottcarý, alaeformis, flUgel/órmig ) 

 clunotwarý, carinaeformis, hiclfórmig. 



Twrdannký, twrdióký, duriusculus, liiirtlich; trochu twrdý. 



Twrdka, sterium, caryopsis, Hartfrucht; plod jednosemenný, suchý, nepu- 

 kající piplowitých, ožankowitých. Obyčejně vv jednom kwětu býwají čtyry 

 opatřené obplodím složeným ze dwau plodolistůw , jež krajema a pro- 

 střední žilau přirostly jsau na osu plodowau krátkau; 149. 



Ticrdnanci, indar e^eens, erhartend; měkkým zponenáhla twrdosti nabýwajicí; 

 příklady w. fstwrd/ý, 



Ticrdohauby, Pyrenomycetes ; 185, 220. 



Twrdý, durus, hart; n. p. pecka broskwowá a d. 



Tyčinka, stamen , das Siaubgefiiss ; aud ziírodňujíc! čili plodící rostlin je- 

 wnosnubných, skládající se z nitky a prašníku (dílu nejčelnějšího^ w 

 němž pel čili pyl); 57, 113. 



Ti/óinkalý , staminiferj st aubgef as str agend; tyčinky mající, n. p. rostlina, 

 kwět.. 



Tycinkowilý , staminiformis, staubgefdssfurmig ; tyčince nebo jenom její 

 nitce podobný, n. p. niti we wěnci mučenek. 



Tylina, elainum, das Elain; 35. 



Ty tuček, chalaza, der Nabelflech , Ha gel; místo na semeně, kdežto cewy 

 šňůry pupečné wnikají do wnitřni slupky, často tmawěji barwené, jako 

 na jádře jablkowém , pomarančowém , anobrž i wné na semeně, n. p. 

 pecičkách winných, semeně wialkowém; 132, 161. 



ir. 



ř/6iVaice peřený, decrescenti-pinnatus, abnehmend gefedert; list takowý má 

 lístky , jež od dola wzhůru t. j. proti konci řapíku se zmenšují; n. 

 p. bedrník obecný. 



Uhel, carbo, die Kohle ; 17. 



Uhelnicowilý , auhetnicowitý , gnomonicus, im Winkel gebogen ; n. p. kel 

 náhle úhlem prohnutý, n. p. u rauty, podslunečníku a d. 



Uklan, carbonas, die kohlensauren Salze ; 20. 



Uhlatý, auhlalý, angulosus, cckig, nňnkelig; aud plochý po kraji prodlaužený 

 w ušty široké přímostranné; trojúhly, triangularis, n. p. listy lebedy 

 zahi-adní, péliúhlý, quinqueangularis, listy dolciií slézu pížmowého. 



Uhelný, carbonaceus, kohlensciiivarz ; co uhel černý. 



Uhlík, carbonium, der Koklenstoff ; 17. 



Uhlowitý, carbonaceus^ kohlig; uhli podobný. 



