52« 



Zenomnistwo , saurodstwo, gynandria; třída linncowa 20tií, mající kwčty 

 ženoniiižné. 



Zidelni, fontinalis, qucllcnhovohnend ; rostliny w žídlách, zdrojích rostaucí. 



Židký, limpidus, diiiuijliissig ; o kapaninácli ncluistých. 



Žila, iicrviis, der i\erv ; u rostlin žilnatých swazek cew středolistím na 

 dél bčžící a ze zpodiny začínajíc!, u rostlin bczžilých (mecliůvv) ale 

 čára složená ze sklípkůw těsných, wice nebo méně prodlaužcných, na 

 dél listem běžící ; TtJ, 182. 



Žilnatost, norvatio, <lie fíeiiervang ; zpořádáni žil na listu, zdali totiž žíly 

 běží oblaukowitě a při tom wícc nebo méně rovvnoběžně s krajem anebo 

 ^ w čarách rovvných od doia ku konci nebo krajům. 



Žilnatý, nervosns, nervií^ ; list aneb ústroj listowitě rozšířený žíly mající, 

 naopak bez-éilý, a pro rozdíl iebralý. 



Žilonosný, nervigerum, bencrvl ; list, jehož žily délné tepruwa z prostřední 

 wynikají. 



-iilmj, -šfVý, -ncrvis, -nervius, -ncrvatus, ^/e/iiíf-, iíc/ie/fř- ; jedno-, dicoj-, 

 troj-, čtyř-, pěli-, a d. mnohoiilný, uni-, bi-, tri-, quadri-, qninquc-, 

 ctc. multinervis, eiit-, zívci-, drci- , vier- , fiinf-, u. s, iv. viclncrvií:!; ', 

 když žíly ze zpodiny listu wynikají, n. p. na listech hořcowjch, jitro- 

 cclowých, řeřišnicowých; třikrát-, pětkrát-, sedmkrát-., mnohokrát- 

 iilný, tiipli-, quintupli-, .scptupli-, multiplinervis, dreifach-, fiinjjach-, 

 sichcnfach- ^ viclfachhcnervt^ jestli 3, 5, 1 nebo mnoho žil nad zpodi- 

 ^ nau z hlawní žíly wj'niká, n. p. listy swídowé. dřinowé a d. 



Žítié, crines, die Pfcrdliaare; chlupy žíním koňským podobné; 173. 



Ziňou-ilý , criniformis, pfcrdehaaridudich ; n. p. trny dlauhé tenké kak- 

 tusu žíňaté (Cactus senilís). 



Zitcici, nutriens, cnidlirend ; rostlina žiwící, na níž rostliny přižiwné od 

 její šíávvy žijí. 



Zlahatý, canalicnlatus, gerinnt ; žlaby opatřený, n, p. lodyha. 



Zlábkatý; jsauli žlábky menší. 



Zlaboicilý, canalículatus, rinitenforndf^ ; na dél prohlubený, jako žlab wy- 

 hližející, n. p. listy jitrocelů pomořského, žonkyly. 



Zlatitkoivý , vitellinus, dotierí^elb ; žlutý jako žlautck vvejcovvý. 



Zláz-a , jilandula, dic Driisc; ústroj rozličný na powrcliu rostliny, alespoň 

 w jistém čase obzwlášťní kapaninu wylučiijieí a obsahující; sesfávv>i 

 buď toliko ze sklípkatiny, n. p na listech mcruzalky černé, na roz- 

 hách a řá|)íkách trnownka; «/»'*« sklípecntitá , gl. ccllularis, Zcllcn- 

 driisse ; nebo sestojí ze sklípků a žil, jako na řapíkách mandloně obec- 

 né, kaliny, na listech Avišňowých: kláza iHnatá, gl. cellularis vascu- 

 laris, ďjassdriissc ; 51, 172. 175. 



Zld^nato-cMupatý, -hníuitý , glanduloso-pilosus , -villosus, driissc/diaarťg, 

 -zoltig ; chlupůw nebo liunin žlázonosných. 



Zluz-nalý, glandulosus, driinsig ; žlázami obi'ostIý. 



Ztáz-onosiiý , glanduliíer, driisenlragcnd ; chlupy élázonosué, pili glanduli- 

 feri, Driiserdiaarc j na konci nesauci žlázu. 



ZláZ'Owitý , glandulosus, drii.isig-; povvali žlázowých , n. p. kruh zpodinu 

 čnělky u swidy obkličující: terč pod wajcčnikem u jfíHoru, klokoče a d. 



ZliUawý, váihilý, lutcsccns, gelblich ; bl«dě žlutý. 



Zltdina, pigmentům ílavum, tlas Gclb- Pigment ; 9, 4t. 



Zlidiianrí, lutcsccns, gelb iverdeml ; žlutau barwu dostáwající. 



Zhilohifij, ochroleucus, gelblicliivcis.i. 



^líiloécriccný, pnineranzeuroth ; červvený s mnohým žlutým. 



Zbitý, lutcns, gelb j sytě žlutý. 



