117 



sel '^ etc. ; dock somliga torde ej stå i andra auctorer, e. g. aurora etc. 

 Frammanför taflorna har auctor redigerat erucas, som han har i ordent- 

 ligt system, och citerar Botanicorum nomina specifica, mast G. Bauhini, 

 på örterna, dem han ock har enkom register på. På titelbladet står att 

 boken illuminerad kastar 9 pund sterhng och utan färger något öfwer 3 

 pund. Formatet är som Albin i regal quart. Om en ny edition af fauna 

 påtänkes, innan boken fås, will jag, der Herr Archiatern så befaller, gerna 

 öfwerskicka synonyma derur, så många jag kan med wisshet känna efter 

 fauna. Roesels wärk fins ej en gång på Bibhothequet. 



En Renard'^ i Amsterdam har ock ulgifwit sköna fiskfigurer i 2 

 tomer på fransöska under titel : Poisons des Indes i folio, år (som i Bi- 

 bhothequet är påskrifwit) 1718. Deribland står ock hafsfrun, samt en hop 

 taskkräftor. Alt illuminert. Ett original dertiil el:r copie i manuscript 

 med färgor har jag ock sedt på Bibhothequet, och der betygar målaren, 

 att han haft hafsfrun en 4 dagar och födt henne med små musslor. 

 Efter boken ej namnes frammanföre i fauna, har jag welat ha den äran 

 att anföran, om den ej förr är bekant. 



Hollman i sitt physiska collegium föredrog för en tid sedan Herr 

 Archiaterns mening i Amoenit, Acad. om animalcula seminaha, att de 

 wore commenta, och ej hade motum proprium. Han sade sig tydehgen 

 sedt dem simma som ålar i watn och att hwar och en kan se det ge- 

 nom ett godt microscop, som gör diametern 50 gånger större, då man 

 tar af frisk karpmjölke stort som en knappnålsknapp, allenast, och diluerar 

 det med watn, slår det in i en tubulum capillarem och blåser bägge 

 ändarna wid ljus till, samt sedan ser derpå genom microscop emot ljuset. 

 Han skall hafwa helt wist sedt dem lefwa i ljumt watn 4 a 5 timmar 

 och mente Herr Archiatern allenast sedt dem döda el:r ej nog genom 

 dilution separerta, att de tydelai kunnat ses. 



Afwen wiste han oss circulatio sanguinis i en lefwande fisk, neml. 

 i stjerten på en som Tysken kallar Stein-smerl^^ . Hken har ganska sub- 

 tila och pellucida hinnor i stjerten och länge lefwer utom wattnet. Fisken 

 lindades att ligga stilla på en liten glasskifwa och ställes så under ett 

 microscopium compositum anglicanum, med ett ljus frammanföre, som 

 kastade strålar på reflecter spegeln. Der såg man rätt distinct blodkulorna 

 stora som perlgryn och bloden gå ur arterierna i venerna tillbaka. 



H. Dr Gottsch. Wallerii tanka, att watn förwandlas i jord, har han 

 ock anfört som mycket otroligt, Wore artigt att weta, om den kan chy- 

 mice bewisas. 



Hr Prof. Ihres specimina Glossarii Ulphilani recenseras här attent och 

 önskas continuation deraf, så wäl som af Ulphilas illustratus. Man will 



