200 



förskaffat sig Köpings" resa, och var oändligen glad, då jag öfversalte 

 det capitlet för honom på Engelska. Han är en ganska lärd man, men 

 har ock sina underliga Systemer. Han tror, at vi alla i vårt naturliga 

 tilstånd hade Rumpor, gingo på 4 fötter, och kunde intet tala. Sådant 

 var Paradiset efter hans beskrifning; hvarvid jag måste nämna, at ingen 

 här på orten af de lärda är så litet Philosoph, at han skulle tro et enda 

 ord, som står i Bibeln ^^. På Lord Monbodos vägnar nödgas jag besvära 

 Herr Archiatern med at gifva mig et extract af Herr Archiaterns lec- 

 tion öfver juvenis Lithauensis^^, som var upfostrader i Augusti hof, och 

 om alla de underligheter, som dervid voro observerade. Jag hade ej 

 mina papper med mig, så at jag kunde ej ge honom en fullkomlig be- 

 skrifning därpå, ej eller mins jag från hvad auctoritet denna berättelsen 

 först var tagen. Om det ej voro för en annan, skulle jag blygas at göra 

 Herr Archiatern så mycket besvär. Jag kan intet sluta detta bref utan 

 at berätta et det besynnerligaste Phsenomenon i Natural Historien, som 

 nyligen händt i Ireland och som Dr John Pringel har communicerat 

 mig. En köpman i Dublin dör och lämnar efter sig en Samling af 

 Naturalier. Hans son säljer alt, men af en händelse blir en låda med 

 små snäckor quar. Efter 16 åhr tar han en dag ut några af dessa 

 snäckor och ger dem til sit Barn at leka med. Det återigen af hän- 

 delse lägger några af dem i vatten, och til allas förundran kommo de 

 om en liten stund til hfs. Flera lärda kallas tillsammans, då experi- 

 mentet ittereras med de quarblefne snäckorne, och det med samma suc- 

 cess. Mera af denna underliga vivification veta vi ej ännu, ej heller 

 hvad species af Gochleae de varit; men en full berättelse är lofvad med 

 det första. — Detta explicerar Italienarenas underhga rön med Gordii, 

 at de komma til lifs, sedan de äro torkade öfver elden, om litet vatten 

 påslås och de läggas i solen. Men detta är utantvifvel längesen bekant 

 för Herr Archiatern. 



Jag har ej mera rum öfrigt än at af hjertat önska Herr Archia- 

 tern en beständig välmåga, och utbedja mig den gracen at altid få lefva 

 Välborne Herr Archiaterns och Riddarens 



ödmjukaste tjenare 



Henric Gahn. 



Om Herr Archiatern alenast behagar ställa skriften To Dr Henry 

 Gahn Edinburgh, så får jag brefvet säkert. — Nu på stunden kom Dr 

 Hope til mig och ber mig hälsa på det högsta. Han skall med första 

 lägenhet sända Herr Archiatern några Plantor af en Populus, som är 

 mycket lik til Heterophylla, men då denna ej tål äfven det Engelska 



