240 



10) flora Lapponia beskrifwer de örter och Träd som i Lapp- 

 land wäxa, så noga at alle fnngi och musci achtas, med nyttan 

 och bruket af hwarje hos Lapparne, med figurer och beskrifnin- 

 gar på mehr än 100 rara örter och mast aldrig sedde, mycket 

 mindre någonsin tillförne beskrefne. 



11) Lachesis Lapponica gifwer wid handen Lapplands Physiqve 

 och Oeconomie, klädedräckt, lackt etc. på Swänska. 



12) Aves Sveciae beskrifwer öfwer 300 species af foglar i 

 Swerige observerade, och lärer känna dem af första påseendet. 



13) Insecta Uplandica beskrifwer 1200 insecter i Upland ob- 

 serverade, samblade och af mig ännu behållne. 



Appendix innehåller de rara Lappske insecter. 



14) Diaeta naturalis lärer ex principiis Zoologicis på et ohördt 

 sätt wisa, hur en menniska kan hinna en lång ålder, bestyrckt 

 med alla dem som länge lefwat, och hur en swag kropp länge 

 kan uppehållas. 



Utdrag ur ett bref från Medicina? studiosus Carl LinnvEus till landshöf- 

 dingen G. Gyllengrip, dateradt Upsala den 1 October 1733, hvilket säsooi bi- 

 laga åtföljde en sagda landshöfdings underdåniga skrifvelse den 9 i samma 

 månad. Finnes i Riksarkivet. 



1410. 



Följande Puncter äro så klare, at jag ingalunda drager be- 

 tänkande declarera dem samma för höga öfwerheten. 



1) Att masta delen af Lappmarcken består af torre sandhe- 

 dar, bewises af ögnesichtet. Hwarpå wäxer altså ingen Säd, ty 

 kiölden destruerar tillika, som föUjer af sig sielf. 



2) Wäxer denna Säd^ af sig sielf der uppe, som kan ögon- 

 skienligen sees. Tåler altså winter kiölden, som naturligen be- 

 wises. 



3) Wäxer denne Säd på Sand eller moo utan mylla, som 

 kan sees. 



Fölljer altså naturligen, at den kan sås på hedarne där lika 

 sand eller moo är. 



