242 



utan komme detta till at practiceras, borde iag sielf hämta Säden 

 till någon qvantitet, andra kiäniia henne eij. Och om den Säden 

 såddes af Hr Landshöfdingen och sedan distribuerades till Lappska 

 Prästerne, skulle nybyggarne med upräckte händer, då de sAgo 

 des nytta, bruka samma Säd, som med tiden kunde tiena fädernes 

 landet till några Tunnor gull. 



Utdrag ur ett bref från C. Linn^us till G. Gyllengrip, skrifvet i början 

 af Oktober 1733 och bifogadt den i det föregående omtalade underdåniga skrif- 

 velsen. 



' Under sin lappska resa anträffade Linné elmen eller strandrågen (Ely- 

 mus arenarius) växande på sandstränder i Nordlanden och vid Bottniska 

 viken samt »kom att tänka på, om icke detta kunde blifwa en säd att sås på, 

 moar, allenast man lärde culturen, som ej skulle blifwa så swår«:. I ung- 

 domlig ifver vände han sig därför till Wästerbottens nyutnämnde höfding för 

 att genom honom det nya »lapphwetets» odlande skulle igångsättas. Huru 

 denne genast blef intresserad för saken; huru han därför hos Kgl. Maj:t gjorde 

 framställning om ett anslag af 300 dir smt årligen under två år för att Linné 

 skulle »således Landets upodlande befrämja»; huru Kammar-Collegium be- 

 handlade detta ärende, samt huru Riksdagens Högloflige Ständers Cummar- 

 Economie- och Commerce-Deputation i Oktober 1734 afgaf ett höfligt afvisande 

 svar, framgår af de i Th. M. Fries, Bidrag till en lefnadsteckning öfver 

 Carl voif Linné IV tryckta handlingarne samt af densammes Linné, lef- 

 nadsteckning 1 s. 137 — 9 och 160 — 1. 



* Cyperus esculentus L., hvars rotknölar ätas. 



1411. 

 Högwälbore Hr Baron och Landshöfdinge. 



Nu änteligen har jag absolverat min 7 weckors långa resa 

 genom Öster och Wäster dalarne, Dalska fiellarne och något litet 

 in i Norrige, hwarest iag hafft Extraordinarie Observationer uti 

 Historia Naturali och oeconomicis, at förnöja min lystna med. 

 Hwar dag har jag hållit journal uti Geographicis, Physicis, Mine- 

 ralogicis, Botanicis, Zoologicis, Domesticis och Oeconomicis. Har 

 och fått projecter huru fiällen possihlast sJciille kunna cultiveras 

 genom rotiväxter^, htvartill Naturen gifwit mig åtskillige exem- 



