244 



ställe borde inrättas Historias och Philosophiae naturalis Profession». Skälen 

 härför voro: 



»1) Efter Physiquen och Oeconomien äro alniänt nyttiga för hela Fäder- 

 neslandet, så borde jemwäl the Studerande therutinnan blifwa underrättade 

 wid Academierne, 



2) Men Poesien är allenast en prydnad för then som therjemte äger nå- 

 gon reel wetenskap, så at Fäderneslandets wälgång pä Poesiens tracterande ej 

 så egenteligen beror, 



3) Och således wid en Academie, ther ej staten kan tola en Profession 

 så i Physiquen, som i Poesien, så bör then slutas ut, som är mindre nödig, 

 och combineras med någon annan Profession, hwarmed thén har någon ge- 

 menskap. 



4) Wid alla andra Academier, så in- som utom riket, är en Historiae 

 och Philosophiae Naturalis Profession, hwarföre icke i Upsala? 



5) Ej heller går thet an at Physices Profession skal combineras med Medi- 

 cinaj Profession, efter hwar och en af them begge nog sysslesätter en Pro- 

 fessor. 



6) Emedan Physices Profession fordrar en apparatum af åtskillige instru- 

 menter och machiner til experimenters anställande, så kunde thenna Profes- 

 sion stå vacant några åhr, och penningarne ther til anwändas, för än någon 

 Physices Professor blir werckligen tilsatter. 



7) Thetta skulle lända ^Societas til stor förmohn, i thet the kunde få be. 

 tjena sig af bemejte apparater». 



Som «saken ej tålde något dröjsmål», beslöts d. 3 Maj, att skrifvelse skulle 

 afgå ej blott till Societetens Praeses illustris Grefve Horn, utan ock till univer- 

 sitets-kanslern Grefve Cronhielm. Den förre svarade den 12 s. m., att han 

 »tycker thet ware then studerande ungdomen till en otwifwelachtig nytta», men 

 ej ville »utlåta sig widare ther wid, för än sådant med them communiceras, 

 som sielfvva Academiens wård och skiötsel är anförtrodd», hwarefter frågan ej 

 mera förekom inom Societeten. 



Frågan förföll sålunda för en tid, men 1750 indrogs poéseos professuren 

 och i stället blef en i kemi inrättad. 



' Att dessa Linnés misstankar stödde sig endast på grundlösa rykten, har 

 visals i L/JfNÉ, lefnadsteckning I s. 188 — 9. Som bekant, lemnade han i 

 December 1734 Upsala för att i Holland förvärfva sig medicine doktorstiteln. 



