297 



pund. Alla de twärsprickor, som gå öfwer berget, de äro emillanträngde 

 med en fin skorpa silfwer, och alt det silfwer här finnes är gedigit. 

 Smältprocessen är nästan lika med Salberga; men här är ingen calci- 

 nerungn. Då detta silfweret är finnerat, så föres det til myntet, som är 

 wid Kungsberg, och Iher myntas årligen ungefär 300,000 daler Norske, 

 el:r 2,700,000 daler K:mt. Arbetarena härwid bestiga sig öfwer 5000:de 

 personer; men Kungsbergs stad, ther silfwerwärket är, han har wist 10 

 k 12000:de personer. På grefskapet Jarlsberg är äfwen et silfvverwärk, 

 som dock håller nog bly; med wid Kungsberg måste man århn kiöpa 

 et quantum bly af 180,000 Skålpd. Här finnas äfwen Kopparwärk af 

 så stark halt 3 mihl ifrån Kungsberg, at man aldrig hört så rika kop- 

 parstrek finnas. Stuff af detta kopparstrek kunna wi hafwa ähran wisa 

 wid hemkomsten. Herr Directeuren Jffert har nyligen upfunnit et kop- 

 parwärk nära staden Drammen, som kallas Kungzberget. Järnwärk äro 

 här äfwen i got stånd; dock kiöpes det swänska järnet för 11 dir norr- 

 ske Skepdt, el:r 109 dir kmt. Alunwärk finnes wid Ghristiania, theras 

 alun är nog klarare, än wår ; ordsaken är, at de rafinera honom 2:ne 

 gångor. Berget ligger bredwid alunbruket. Skifferberg, som räcka sig 

 emot skyarna, ligga rundt omkring Ghristiania. 



Aconitum F. S. 442^ kallas här lusört; ty de bruka henne til at 

 koka och med decoclen döda lös boos barn och Greatur. Hon wäxer 

 fult wid wägen emillan staden Bragnses och Ghristiania. Rmnex F. S. 

 292 wäxer på en trakt wid en wik af Saltsiön, som kallas Släpwiken, 

 til så stor myckenhet, at man kunde fournera flera Apoteque ther med. 

 Hieracium F. Sv. 635. Det är här en plåga i wårsäden, som Sinapis 

 i Swerjet. Linncea F. S. 522 wäxer här så öfverflödigt, at desz Ho- 

 rizontella grenar ligga ifrån backarna ned på wägen, som humle refvor. 

 Hon kallas här Norge och brukas, som Thée, äfwen kokas hon och dess 

 spad hafwes, at smörja på barnsår, som helar, samt tages in och hiel- 

 per för walnsot. De stora och wida Berg och moar stå fulla med Em- 

 petrmn F. S. 832. Primus F. S. 397, den brukas här, äfwen som 

 och dess slägtinge Padus F. S. 396, til at giöra winer af, som äro 

 ganska wälsmakande; processen är den samma, som med kiörsbär. 

 Fraxinus F. S. 830. Tilia F. S. 432. Sorhus F. S. 400. Pyrus F. 

 S. 402. Lonicera F. S. 192. Quercus F. S. 784 och här och där 

 Fagus F. S. 785. Desse prydde emillan bergen wägen til Drammen, 

 då man såg dem af naturen så runda och pyramidaliska, som de ägt 

 den bästa skötsel. Festuca F. S. 90, som wi så mycket sågo i Swerje, 

 den syns icke här. Hr Gandidaten Gottmark'' wisade oss i Wermeland 

 mannagryn "*, som han af henne fått. 



