384 



länge undrat, at man ei i Spanien, som öfriga länder af Europa, skulle 

 liafwa kor, miölk, smör; men nu fek iag lära, at bristen war nödwän- 

 dig. Marken här bär nästan intet grässtrå; men wäl Succulenta, så- 

 ledes kan ei här födas en ko; men wäl får ock getter. Emillan Arma- 

 nard ock Armaray sågo wi härliga fält, slutande på båda sidor med berg; 

 men på sidan åt Arangonien längre sluta, än ögonen kunde taga, Desse 

 woro bärande ock til en stor del upbrukade, så at iag förundrade, at 

 här kunde wara så mycket åker ock så ont effter byar ock folk, at 

 bruka honom. Det sköna ock kostel. regnet, som här fallit denne ijden, 

 det har giort åkerfälten så frodiga, at ehuru detta land haffl i 3 åhr 

 miswäckst, så kan det begå sig i 4 åhr, om det får berga delta wäl, 

 som nu står på marken. 



Oss mötte ock här stora hwita fårahiordar, som hade ull, hwilken 

 släpade på marken. Som Les grandes d'Espange, el:r Magnaterna i 

 Spanien, hwilka täfla med Prinsar om rangen, de hafwa sin största 

 egendom i Fårahiordar, så äro deras hiordar under tiden nog ansenlige. 

 Wi mötte här dem, som bestodo af 20,000:de får. Oss sades, at de 

 funnos, el:r åtminstonde förr funnits, som gå till 50,000:de, hwilka dok 

 hafwa i följe flere herdar. Det blir en ansenlig inkomst om åhret, om 

 iag allenast wille räkna en plåt på hwart fåret. Desse Gränder hafwa 

 sine godz i flere provincier, således drifwas deras får elTter, som åhrs- 

 tjden fordrar; somlige får gå på detta sel tet 900 mil om åhret. Om 

 wintren äro de i Valentia, Murcia, Granada, ock desse södra orter, 

 wåhren ock hösten besöka de Extremadura, Castillierna, Valentia, ock 

 hetaste somaren gå de åt Navarra, Arangonia, Leon etc. etc:ra. Det tror 

 knapt någon, at desse Norra Provincier i Spanien äro kallare, än pro- 

 vinciae meridionales i Frankerike, som ligga norr om dem ; men det är 

 dok sant. Snöbergen äro wäl ther til en hielp ock ordsak; men hwadan 

 denna? Mig förekommer, at Skaparen liksom inrättat kiöld ock wärma 

 i en wiss proportion åth hwarje land, hwarwid iag dok ei nekar den 

 universela calcule, at skilja kallare ock warmare länder, effter theras 

 clima. Skåne ock de öfrige provincier i Swerjet, Sleisvig ock Hollsten 

 i Danemark, Durlach, Baden, Elsas i Tyskland, Guienne, Langedoc, Pro- 

 vence i Frankeriket, Murcia, Granada, Andalusia i Spanien, mån man ei 

 skulle kunna bewisa, at desse äro något warmare^ än deras grannar, 

 som ligga näst söder om dem? Nog kan det bewisas emillan Spanien 

 ock Frankeriket. Ho wet, om det ei torde äfwen låta bewisa sig med 

 de andra? Men at denne hypotesis behöfwer confirmation, det kan iag 

 icke neka. 



