424 



gång swarat om Psophia crepitans; men om jag då war så widlyfflig, 

 som Carrere, det twiflar jag; ty will jag nu gifwa hans lärda swar 

 tberpå, som är följande: 



l:o En sådan fogel finnes ei i den nejden, som omgifwer Perpig- 

 nan. Min praedecesseur Barrere har funnit honom uti francia equinoc- 

 tiali ock uti sit arbete om francia equinoct. har han beskrifwit honom 

 under namn at Gallina Sylvatica crepitans, pectore columbino. Seder- 

 mera kallade han honom Psophia uti sin ornytologie. 



2:ne Denne samma fogel kallas af Linn. Ortigometra. Den namn- 

 kunnige ängelsman Gharlet.^ uti sin Onomasiicon Zoicon kallar honom 

 äfwen Ortygometra, hoc modo: Ortygometra, Golurnico-mater Schaligero", 

 Bellonio Raile sive Rallus, et nostratibus the Raile. Aristoteles har uti 

 hist. anim. CXXXV samma namn, Schaliger^ in comment. ad lib. 8 

 Arist. de hist. anim. cap. 15 kallar honom Goturnicomater. Jag undrar 

 myket, at Salig Barrer'' ei har sökt uptäcka ordsaken til det, at denne 

 fogel knäpper med stierten, när han siunger; men mig synes, at detta 

 phoenomenon är nu mer mindre besynnerligit, sedan en Swänsk galant 

 naturalist De Geer uti stockholmska lärda tjdningarna 1741 beskref en 

 insect, som ifrån anus utkastar stendigt små kulor, at hela insectet är 

 öfwertäkt ther med'*, ock sedan Rolander, lem af samma academie, har 

 gifwit oss beskrifning på en slik fluga, som han kallar Gicindela capita, 

 thorace pedibusque rufis, elytris, operculis alarum nigro caeruleis^. Delta 

 är Garreres swar om denna fogel Jag beder få weta, hwad Hr Arch. 

 tyker om detta swar. Wår kornknarr torde wara densamma ? mig tykes 

 åtminstonde, at Hr Garrere bör hafwa det beröm, at han söker swara 

 fundamentaliter. 



Denna Carrere applicerar med all effterlängtad effect Solanum^ iu 

 morbis ven. som här äro så myket allmenne i den gallante werlden. 

 Denne wäxt är rätt så Souverain, som de länge brukade ock berömde 

 mercurialska droger, som så oändeligen utmärgla kroppen; ty denna 

 ränsar bloden ock griper ei ann kroppen, fordra äfwen så got, som 

 ingen diet. 



Nu skall jag hafwa ähran förtro Hr Arch. en mig händ omsten- 

 dighet här i staden, som är besynnerlig; men jag förbehåller mig, at det 

 måtte blifwa inom oss; ty iag will ei, at någon i Swerjet det skall weta 

 mer, än Hr Arch. Jag hoppas med tjden, om lykan är god, kunna 

 tiena någon af Hr. Arch. Elewer här med ; men nu måste det wara 

 tyst; ty det är äfwen så farligit för mig, som det är gynnande. Saken 

 är den: Gommendauten af denna Aquitaniska Provincen som är en 

 ganska lärd Herre, han har låtit inbilla sig, at iag wore en ganska läid 



