PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



ZONA SUPERIOR O PIRENENCA.— Comprèn des de la zona mit- 

 jana fins als més enlairats cims del Pirineu y pot considerarse dividida en 

 les quatre regions següents : 



i.^ Regió de les altes valls. Des de 5oo a looo metres de altitut, y fígu- 

 ranthi la major part de les valls d'Aràn, Bohi, Pallars, Andorra, Cerda- 

 nya, Ribas, Olot, la Mola, Montsant, Serra la Llena, Prades, Montserrat, 

 alt Bergadà, Plana de Vich, Montseny y Guilleríes. S'hi cultiven especial- 

 ment el blat, blat de moro, fajol, aufals y la patata. Es la regió predilecta 

 de les plantes pratenses. Entre les espècies arbòries y arbustives hi predo- 

 minen el roure, pi sorrut, uró, vern, castanyer, avellaner, muixera, gines- 

 tell y buixerola; y entre les plantes herbàcies es de notar l'abundància de 

 trèbols, umbel'líferes, orquídies y falgueres, y l'escàs nombre de plantes aro- 

 màtiques. 



Entre les espècies d'aquesta regió mereixen citarse les següents : 

 Bérberis vulgaris, Viola mirabilis^ V. Arenaria^ Dianthus Cartusiano- 

 rum, D. monspessulanus, Linum viscosum, Geranium nodosum, Oxalis 

 Aceiosella, Rhamnus cathartica, Genista pilosa, Ononis rotundifolia, Tri- 

 Jolium montanum^ T. aureum^ Asíràgalus purpurascens^ Vicia sepium, 

 Cracca Gerardi, Làthyrus cirrosus, Spiraea Ulmaria, Poteníilla argentea, 

 Epilobium collinum, Saxifraga catalaunica, S. Ai^oon, Laserpiíium gàlli- 

 cum, Angèlica silvestris, Peucédanum Oreosélinum, Bupleurum ranuncu- 

 loides, Astrantia major, Aster Willkommii, Artemisia camphorata, Tana- 

 cetum vulgare, Carpesium cernuum, Echinops sphaerocephalus, Civcium 

 acaule, Carlina Cynara, C. acaulis, Lactuca virosa, Campanula persici- 

 folia, Gentiana cruciata. Pulmonar ia afjinis, Asperúgo procumbens, 'Atro- 

 pa Belladona, Verbascum Chaixii, Verònica urticaefolia , V. Chamaedrys, 

 Euphrasia hirtella, E. salisburgensis^ E. pectinaia, Odontites lanceolaía, 

 var. Olotensis, Melampyrum pratense^ M. cristaium, Calanintha grandi- 

 jlòra, Sàlvia gluiinosa, Népeta laíi/olia, Meliííis melissophyllum, Planta- 

 go media^ PI. serpentina, Globularia nana., Rumex scutatus, Allium ole- 

 raceum, Phalangium liliago, Asphódelus albiis, Convallaria ve?'ticillata, 

 Listera ovaia, Orchis viridis, Lú^ula nivea, L. multijlóra, Scirpus setaceus, 

 Carex tomeníosa, C. alba, C. leporina.^ C. echinata, Agrosiis vulgaris, 

 Holcus mollis, Kceleria crisiata, Cynosurus cristaius, Danihonia decum- 

 bens, Agropyrum caninum, Polystichum Filix-mas, Asplenium Filix-fémi- 

 na, Scolopendrium officinale, Nothoclaena Maranta, Peléa hasiata, etc. 



2.* Regió subalpina. — S'estén des dels looo als 1700 metres de altitut; 

 hi pertanyen doncs no solament una gran part del Pirineu sinó els 

 cims de quasi totes les montanyes que figuren en la regió anterior. El se- 

 gle, l'espelta y la patata són les úniques plantes que encara es cultiven en 



XVIII 



