PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. I, - Clématis. 



Fulles inferiors pseudo sobre-recomposíes, fulletes pe- 



2. = Cl. Flammula L. (J) 



(diminutiu llatí de flamma, bandereta; pel plo- 

 mall del fruit.) 



Sinonímia. — Herba de Hagués, herba de Job(y 

 com la anterior); cast. hierba muermera; vidrie- 

 ra, gala rabiosa; /r. clématite brúlante, odo- 

 rante; flammèle ; pop. herbe aux gueux; it. 

 fiammole, viticcio; al. (gemeine) Waldrebe, 

 Brennkraut. 



Tronc sarmentós, filaire pels peciols de les fu- 

 lles convertits en circells; ple y llenyós; fulles 

 pseudo-recompostes, de 1-4 parells de fulletes pe- 

 tites, ovades, o lanceolalo-linears, enteres o 3-lo- 

 bades; flors blanques de panotxa clara; sèpals 



pubescents per defora y glabres per dins; amb les vores tomentoses; anteres més 



llargues que'ls filaments; receptacle glabre; aquenis molt comprimits. Plantes de 



gust acre, cremant. 

 Rassa C. marítima L. 



tites y més estretes. 



Geografia. — Per torrenteres y vores de camps y vinyes: desde'I litoral de Barcelona fins 

 al Vallès; Montserrat, la Segarra y Bages==Camp de Tarragona, Priorat (Csta). La rassa 

 C. MARÍTIMA, al Vallès y a Montserrat. — Juny-Set. 



3. = Cl. Vitàlba L. 



{de vitis alba, que en Plini significa bryonia car- 

 bassina, de tronc filaire. Cf. Apul. herb. x\T|,uaTïTi<; 

 clematitis.) 



Sinonímia. — Manxiula, vidarsa, vidauba, vidal- 

 ba, ridorta. També herba de llegues, per més que 

 les fulles no son càustiques y al Montseny les do- 

 nen als cabrits (Costa); lligabosch; cast. muer- 

 mera (hierba); hierba de los pordioseros o de los 

 lazarosos; clemàtide (2), vid blanca; fr. berceau 

 de la Vierge, clématite des haies, herbe aux gueux, 

 viorne, vigne blanche (no's confongui amb la bryo- 

 nia, qu'es una cucurbitacia); it. vitalba, viorna, 

 erba dei censiosi; angl. Old-Man's-Beard (la sola 



espècie que cita Hooker, British Flora), Traveller's joy ; al. Clématis, Waldrebe. 

 Tronc sarmentós, filaire, ple y llenyós, fulles pseudo-compostes de 1-4 parells 



de fulletes grans, ovato-subcordiformes, enteres, festonades; flors blanques, de 



panotxa furnida; 4 sèpals tomentosos per les dugués cares; anteres tnés curtes 



que'ls filaments; receptacle jPtVds ; aquenis poc comprimits. 



(i) El grabat representa la rassa marítima, no el tipus. 



(2) Vilorto o velorto es una espècie de clemàtide con las hojas mis anchas y flor inodora. (Acad.) 



10 



