FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 2. -Thalictrum. 



^.^^^fl^J'.'^' 



ThaÜctnun aqulleg^olium. . 



4. = Thalictrum aquilegifolium L. 



(0 aquilegiaefolium; de fulles de Aquilegia.) 



Tronc d'aprop de i m., glabre, lleugerament 

 estriat, fulles amb estipuletes, de foliols grans, fis- 

 tonats o lobats; glabres y de revers glauc; flors 

 violades, rosades o blanques, en panotxa furnida; 

 filaments estaminals dilatats a l'àpex y més am- 

 ples que l'antera; aquenis pedicelats, trialats, gla- 

 bres y penjants. 



— j3 uMBELLiFORME Csta. — Panotxa més espes- 

 sa y subumbelada, filaments estaminals estreta- 

 ment petaloides. 



Geografia. — Llocs silvestres y frescals de les zones 

 mitjana y superior. — La P umbelliforme Csta., abun- 

 dant a Santa Fe del Montseny; St. Hilari, Montsolí, Guilleríes, la Cerdanya y Núria. == 

 Pir. Or., cap a Camprodon (Isern!), la Cerdanya espanyola (Trem.!); prats d'Eyne (Gaut.) 

 — Jul.-Ag. 



5. = Th. tuberosum L. 



{per la forma de l'arrel.) 



Arrel tuberosa, tronc de 3-5 dm., simple, dret, 

 estriat, subafili, per ésser les fulles quasi totes radi- 

 cals, foliols petits, tridentats, glaucescents pel re- 

 vers; més llargs que'ls estams, anteres esmotxa- 

 des; filaments ^/(/brmes; aquenis costellosos, sen- 

 tats, f usi formes \ bec curt. 



— j3 RAMosrM Vay. — Tronc ramificat desde la ba- 

 se, fondament estriat; angulós; flors y fruyts majors. 



Geografia. — Boscos montanyosos àrids de la zona 

 mitjana: Montserrat, la Puda; Montcau, sobre Ordal; 

 Montsant; Plana d'Àncosa, cap a St. Magí de Brufa- 

 ganya; la Segarra, envers Calaf; Sal lent y altres punts del 

 Pla de Bages. = Al Miracle(Marcet!); Cardona; Solsona, 

 al cim de Sant Bartumeu (Bub.); Font Salada de Vich 

 (Masf.); Ports d'Horta (Tarrag.) (Vidal!). — Maig-Juny. 



La |3 RAMOSA Vay., a Montserrat (Puj. J.!)y Pobla de 

 Ciervoles, aprop de Serra la Llena (Gonz.l). 



6. = Th. alpinum L. 



{per la ^ona regió ahont habita.) 



Rizoma prim, tronc de 5-i5 cm., simple y afili; 

 fulles pseudorecompostes, fuUetes petites, trasova- 

 des, 2-3-lobades; flors virido-purpurines, en raijn 

 clar, pedicels fructífers reflexes; aquenis costello- 

 sos, bec curt y recorvat. 



Geografia. — Pastures de la regió alpina : freqüent a 

 la Vall de Núria. =Altures de la Cerdanya (Vay.); Puig- 

 mal (Puigg.l); cadena principal de la Cerdanya, ves- 

 sants espanyola y francesa (Gaut.); Setcases, Vall de Llo; 

 Bassibé; Maladetta (Bub.); Castanessa (Isern). — Jul.-Ag. 



ï3 



