FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 2. -Thalictrum. 



dulós y una mica fistulós; fulletes de forma y grandària variables, glauques pel re- 

 vers; flors groguenques, penjades, en panotxa clara y + fullosa; estams penjants, 

 anteres apiculades y filaments filiformes; aquenis sentats. ovoido-fusiformes, su- 

 perficialment costellosos: plantes molt poliformes. 



Subsp. MAJUS Jacq. Làm. 2. — Fulletes grans, de i'5-3 cm., d'ample; les inferiors, 

 ovades, glabres : planta no fètida, 



Var. Cadevallii Sen. et Pau. — Planta més robusta, foliols virido-obscurs per 

 l'anvers, amb prou feynes glaucs y bastant nervuts pel revers. 



Subsp. suBCUNEATUM Pau. — Fuiletcs mitjanes, cuneiformes a la base : planta 

 poc fètida. 



Subsp, MONTSERRATENSE Pau. — Fullctcs mitjanes petites, orbiculars, pubes- 

 cent-glanduloses, cordiformes a la base : planta fètida. 



Subsp. PUBESCENS Schl. — Fulletes petites, or^/cw/ars, molt pubescent-glandu- 

 loses, no escotades a la base, vert cendroses : planta molt pudenta. 



Geografia. — Comú als llocs montanyosos y pedregosos de quasi tot el país; Montserrat, 

 Sant Llorens del Munt; Castellar d'en Huch; Ribas; 01ot.=Vich (Masf.); Núria (Vay.). 



La subsp. MAJUS Jacq. a Montserrat. =Vall d'Aran iTimb., Llen.l); y la var. Cadeva- 

 llii Sen. el Pau, entre Ripoll y Sant Joan de les Abadesses (Sen.!); la subsp. cuNEATUMy la 



MONTSERRATENSE Pau, a Montserrat, y la pubescens Schl. 

 a dita montanya y a 01ot.== Figueras (Sen.). -Mg. -Juny. 



Totes aquestes subespecies, tipus de la major diferenciació en el 

 respectiu sentit, se troben a Montserrat, unides per trànsits insen- 

 sibles. 



10. = Th. saxàtile dc. 



(de saxum, roca; per la seva estació.) 



Th. collinum Wallr., forma delTn. montanum 

 Wallr., subsp. Th. minus, sec. Rouy. 



Tronc dèbil, flexuós, superficialment estriat, fu- 

 Uós desde la base a la panotxa, fulletes jor/mes, de 

 peciols filiformes, ovato-cuneiformes, glauques, 

 2-3-lobades, flors blanquinoses, petites, de pedon- 

 cles capilars, en panotxa amplíssima, pauciflora 

 y fullosa; estams penjants, anteres llargues, estre- 

 tes, apiculades; aquenis en capítols de 2-5, sentats, 

 fusiformes y costellosos. 



Geografia. — Boscos y llocs herbosos de la regió pi- 

 renenca; Vall de Ribas; Queralps. = Núria (Trem.i); 

 Setcases; Vilallonga, Camprodon y Conca del Fluvià; 

 Morens, Salarsa, al Pir. Or. (Vay.); Banys de Tredòs; Vall 

 d'Aran (Comp., Hb. Costa). — Jul.-Ag. 



ii. = Th. fetidum l. 



{fa referència a la seva mala olor.) 



Tronc llis o dèbilment estrfat, escamés a la 

 base, pubescent-glandulós y pudent, com tota la 

 planta; fulletes petites, glauques, 2-3-lobades; 

 flors groguenques, penjades, en panotxa molt 



i5 



