PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 4. - HEPÀTICA. 



( Del grec VaTixóí;, referent al fetge ; per la semblansa que tenen amb aquesta entranya 

 els tres lòbuls de les fulles.) 



Flors blavenques o blanc rosa; perigoni senzill de 6-9 sèpals petaloides general- 

 ment blavencs; involucre de tres foliols ovats, enters, assentats, molt acostats a la 

 flor, figurant un calze; aquenis tomentosos, de bec curt, en capítol; fulles radicals 

 coriacies, 3-lobades, persistents. 



18. = H. triloba Chaix. — Anemóne Hepà» 

 tica L. 



(pels tres lòbuls de la fulla.) (O 



Sinonímia. — Herba fetgera o felera, viola de 

 llop; cast. hierba del hígado, hierba de la Trini- 

 dad, hepàtica, trébol de prados; it. erba Trinità; 

 fr. herbe du foie, herbe de la Trinité; ang. li- 

 ver-Ieaf; al. Leberblume. 



Geografia. — Als boscos del Montseny, Montserrat, 

 Sant Llorens del Munt, Ubach, el Bergadà y Ribas. = 

 Vich(Masf.); boscosytorrentsde Núria (Vay.).—Abr.-Jul. 



Proprielaís. — Avuy no té de bon tros l'us que tenia 

 avans, ni la reputació. Se li atribuïa la virtut de curar 

 les obstruccions del fetge. No's confongui amb la pulmonaria o hepàtica (liquen), ni amb 

 liMarchaníia polymorpha (hepàtica). 



U) Grec xpxXo^oc,, de Xopóí;, que aqui significa la divisió de la fulla, com en el Ran. trilobus. Propria- 

 ment es la ungla de la fulla de la rosa, aplicantse igualment a algunes entranyes com el fetge. 



20 



